За даними Українського індексу ставок за депозитами фізичних осіб, середня ставка за вкладами в національній валюті на 12 місяців тільки за два тижня цього року впала з 8,78 до 8,56% річних. «Мінфін» розбирався, як змінилася дохідність депозитів 2020 року та на що розраховувати вкладникам у 2021.
Що буде з депозитними ставками в 2021 році
![Відсоткова ставка, ставки за депозитами, депозит в банку, вклад у банку, відкрити депозит, розмістити вклад, відсотки за депозитами, депозит в гривні, депозит в доларі, заощадження, прогноз на 2021, інвестиції, гроші, дохід](/img/2021/57486210/794af0b23536e2b94a6c2be63db5f226.jpeg?1610964450)
Підсумки 2020
За даними «Мінфіну», в 2020 році максимальна ставка за гривневими депозитами на 12 місяців у великих банках з депозитним портфелем фізосіб понад 1 млрд грн упала з 18% до 12,5% річних.
Банки-малюки також «зрізали» максимальну дохідність річних вкладів у гривні — з 17,5% до 11,5% річних.
Середні ставки впали ще більше — з 15,71% до 9,22% річних.
Український індекс ставок за депозитами фізичних осіб
Читайте також: Дмитро Мусієнко: «Ставки за депозитами знижуються. Цей тренд зберігатиметься»
Доходність депозитів падала через політику Нацбанку. Протягом минулого року регулятор знижував облікову ставку 4 рази — сумарно за рік вона впала з 13,5% до рекордних 6%. Слідом за ним банки також «різали» відсотки.
«За якою ставкою ви могли відкрити депозит у січні 2020 року?! 15−16% річних. Сьогодні — це 8−8,5%. Відчуйте різницю. Втім, депозитні ставки вже майже досягли економічно обґрунтованого мінімуму», — констатує перший заступник голови НБУ Катерина Рожкова.
Чи означає це, що дохідність падати вже не буде? Банкіри в цьому не впевнені.
Що буде впливати на розмір депозитних ставок
На дохідність депозитів у 2021 році впливатимуть 4 головні фактори:
- інфляція;
- облікова ставка НБУ;
- ліквідність у банківському секторі;
- регулювання.
Інфляція і облікова ставка
За прогнозом Нацбанку, цього року інфляція може прискоритися до 6,5% проти 5% в 2020 році. В держбюджеті-2021 закладено інфляцію 7%.
У відповідь на прискорення росту споживчих цін НБУ може підвищити облікову ставку. Але, ймовірно, це відбудеться не найближчим часом.
Читайте також: НБУ розповів, скільки в українських банках «мертвих» рахунків. І скільки грошей на них лежить
«У першому кварталі розмір облікової ставки, вірогідно, залишиться сталим. Глобально ж у 2021 році ми допускаємо її зростання на 2−3 в.п.», — зазначає директор департаменту з продуктів роздрібного бізнесу ПУМБ Дмитро Дудник.
З ним погоджуються в Кредитвест Банку. «Думаю, Нацбанк збереже облікову ставку на існуючому рівні під час першого засідання монетарного комітету в січні (відбудеться 21 січня). Оскільки карантин на початку року стримуватиме споживчий попит. Але потім облікова ставка буде підвищена в декілька етапів», — прогнозує директор департаменту розвитку бізнесу банку Тетяна Єфремова. За її оцінками, до середини цього року облікова ставка НБУ вийде на рівень 7−7,5% і залишиться на ньому до кінця 2021 року.
Фінустанови будуть рівнятися на рішення Нацбанку. Але помітно підвищувати відсотки не збираються.
«Якщо регулятор і підвищить облікову ставку в 2021 році, то несуттєво, у порівнянні з її падінням на 12 в.п. протягом 2019−2020 років. Тому її вплив на депозитні ставки буде мінімальним», — вважають у Форвард Банку.
Читайте також: Депозити на вимогу та скарбнички замість строкових вкладів
До того ж, банки не будуть реагувати швидко. Заступник директора фінансового департаменту Укргазбанку Віктор Пастернак пояснює, що зазвичай часовий лаг складає 1−2 місяці. А рівень підвищення дохідності значно коливається залежно від типу та строку депозиту.
Якщо ж НБУ збереже ставку на поточному рівні, дохідність вкладів буде повільно знижуватися. Як прогнозує Дмитро Дудник, депозити в національній валюті в середньому подешевшають на 1% річних.
«У такому випадку середня дохідність річних депозитів, за моїми оцінками, до середини 2021 року може опуститися нижче 8% річних. Але такий сценарій малоймовірний», — зазначила Тетяна Єфремова.
Читайте також: Що чекає на банки та їх клієнтів у 2021 році
Ліквідність
Визначаючи ціни на депозити, банки будуть також орієнтуватися і на власні завдання.
Зараз, наприклад, фінустанови мають надлишкову ліквідність. Обсяги грошей на банківських рахунках фізосіб зростають. За даними НБУ, депозити українців в гривні за 2020 рік збільшились на 26,4%. Але кредитувати банкіри не поспішають. За статистикою регулятора, минулого року кредитний портфель юросіб скоротився на 3%, домашніх господарств — на 3,4%.
Читайте також: Кого насправді кредитують українські банки
«Якщо в 2021 році на тлі зростання економіки вдасться активізувати кредитний процес, потреба банків в ресурсах виросте. В такому випадку можна буде говорити про перспективи невеликого зростання депозитних ставок — в межах 1% річних. Та воно торкнеться тільки довгострокових вкладів — від року і вище», — прогнозує Тетяна Єфремова.
Політика кожного банку залежатиме від його бізнес-моделі та потреби в ресурсах у той чи інший момент. «Протягом року, імовірно, ми будемо бачити підвищення відсоткових ставок у різних банків, але говорити про глобальну тенденцію поки зарано», — додає Дмитро Дудник.
Регулювання
Через падіння ставок та невизначеність в економіці українці почали відмовлятися від строкових вкладів. За даними НБУ, на даний момент кошти на вимогу складають майже половину депозитного портфелю фізосіб. З 663,14 млрд грн, які знаходились на рахунках населення на 1 грудня 2020 року, 317 млрд грн — припадало на безстрокові вклади.
Люди не готові заморожувати заощадження і прагнуть мати вільний доступ до рахунків. Вони також віддають перевагу коротким вкладам. Це стримує кредитування та створює певні ризики.
«У кризових ситуаціях це може призвести до швидкого відтоку грошей із банків через їх доступність», — коментують у Форвард Банку.
Читайте також: Власники депозитів можуть обвалити гривню: що з цим робити
Щоб скоротити розрив між строками кредитів та депозитів, з квітня 2021-го регулятор запустить ще один норматив — NSFR (Net Stable Funding Ratio) — коефіцієнт чистого стабільного фінансування. Він має стимулювати банки залучати депозити на довгі строки та зменшити залежність від короткострокового фінансування.
Ця вимога позначиться на відсоткових ставках для вкладників.
«Банки, які пропонували високі ставки за короткостроковими депозитами, переглянуть свою політику і будуть пропонувати відсотки, пропорційні терміну розміщення. Чим довше термін розміщення — тим вище розмір ставки», — пояснив Андрій Кисельов.
Ставки за вкладами на 1−3 місяці сильно опустять. Можуть ще трохи знизиться дохідності 12-місячних вкладів.
Валютні депозити
У січні 2020 року на депозиті в доларі на 12 місяців можна було заробити до 4,25−5% річних, залежно від банку. Тепер дохідність на таких же умовах складає максимум 3,05−3,3% річних.
«Поки не відновиться кредитування в іноземній валюті, не варто чекати підвищення ставок для депозитів в доларах та євро. В 2021 році ми очікуємо зменшення дохідності депозитів у іноземних валютах ще на 0,5% річних», — ділиться Дмитро Дудник.
За його словами, деякі банки можуть і зовсім відмовитися від коротко- та середньострокових вкладів у валюті на користь довгострокових депозитів на 2 роки і більше. Водночас продовжить зростати частка залишків на карткових рахунках та вкладах на вимогу.
Проте, банки навряд цілком відмовляться від строкових вкладів у іноземних валютах. Комісії за обслуговування поточних та карткових рахунків у валюті теж поки вводити не поспішають.
«Якщо банки почнуть стягувати з клієнтів плату за зберігання коштів, є велика імовірність відтоку вкладів — люди повернуться до практики зберігання грошей вдома. Банки будуть боротися за цих клієнтів, тому навряд найближчим часом почнуть вводити тарифи за зберігання готівки», — пояснює Дмитро Дудник.
Читайте також: За розміщення валюти в банках клієнтам вже доводиться доплачувати
Але в цілому банкіри не бояться відтока вкладів. Вони зазначають, що в українців фактично немає альтернатив класичним депозитам.
Авжеж, можна згадати про ОВДП, фондовий ринок, банківські метали або криптовалюти. «Проте більшість пересічних громадян не мають доступу до цих інструментів. А ті, хто має, не завжди розуміють, як ними вигідно користуватися», — ділиться Дмитро Дудник.
До того ж, інвестиції в такі активи держава не гарантує (за виключенням ОВДП). Тому є ризик не тільки не отримати дохід від інвестицій, а взагалі втратити всю суму розміщених коштів.
Світлана Тартасюк
Коментарі - 39
В нормальных условиях НБУ и ФГВФЛ должны были б подумывать о введении в них ВА.
Но нет, НБУ молчаливо разрешил банкамне выполнять своих обязательств перед клиентами.
Какая ж это альтернатива? Даже 1% от скромной тыщи баксов это 10 баксов или триста гривен по текущему курсу. От десяти тысяч это уже 100 баксов. Ты уверен что хочешь раскидываться тремя тысяч?
Выбирай нормальный банк, а не какую-то помойку — и можно не думать о головняке.
20% налога ни на что не влияют. Да, с одной стороны жалко что получаешь меньше. С другой — чем депозитчики лучше всех прочих что не платят налог со своего дохода? Ты с зарплаты каждый месяц в разы больше платишь — но работу же не бросил из-за этого.
Но когда люди говорят что «матрац» это альтернатива депозитам — не могу спокойно пройти мимо такой глупости. Депозиты стали менее выгодными, но они по прежнему выгодней «матраца».
Не нравится надежность украинских банков — размещай валюту в европейских, там те же 0,5-1% найти можно. Мы собственно их догнали по ставкам в валюте.
— Храните вы в евро или долларах, если депозит в гривне, то это лотерея по курсу
— Если валютный депозит, то прибыль настолько мала, что может быть сведена на ноль какой-то мелочью, например:
-елементарно вам всунут несколько банкнот плохих
— если не заморачиваться с наличными, например, как в монобанке, то при перекидывании между гривновым и валютным счетом попадаете на разность курсов
— сумма гарантирования вкладов мала, что придется разбивать суммы на несколько банков и включите еще сюда и бензин пока будете кататься по городу.
-чем больше колличество банков тем выше риски что кто-то завалится, а выплатят вам уже в гривне
— вы упускаете возможности держа на депозите что-то прикупить за дешево
— В иностранных банкам вообще не вариант ради 1% один свифт платеж убьет всю потенциальную прибыль
Вообще не понял о чём речь. Что у человека есть то он и хранит, при чём тут смена валюты накоплений?
===— Если валютный депозит, то прибыль настолько мала, что может быть сведена на ноль какой-то мелочью, например:
-елементарно вам всунут несколько банкнот плохих
У вас уже плохие банкноты из обменки, банк хуже вам не всунет. К теме матрац-или-депозит это не имеет никакого отношения.
====— сумма гарантирования вкладов мала, что придется разбивать суммы на несколько банков и включите еще сюда и бензин пока будете кататься по городу.
Храни за границей, в ЕС фонд гарантирования 100000, это три миллиона гривен по текущему курсу.
====— вы упускаете возможности держа на депозите что-то прикупить за дешево
Распродажа в АТБ? На этот случай есть карманные деньги. Автомобиль или дом даже в случае если поймаешь дешевое предложение — оформляют не за 10 минут. Всегда есть возможность разорвать депозит и пустить деньги на покупку.
====— В иностранных банкам вообще не вариант ради 1% один свифт платеж убьет всю потенциальную прибыль
Так, а кто тебя заставляет использовать SWIFT? Есть другие пути.
Теперь посмотрим на плюсы и минусы матраца.
Единственный плюс матраца — легкодоступность денег. Но легкодоступность денег важна только для сумм не выше финансовой подушки. И финансовую подушку можно хранить в матраце, тут возражений особо нет. Хотя у меня она тоже лежит на кроткосрочных депозитах выстроенных лесенкой.
Крупные покупки всегда планируются заранее. Это среди прочего уберегает от ошибок и поспешных решений о которых потом будешь жалеть. Я не припомню ни одного случае когда мне для покупки квартиры или машины срочно понадобились деньги прямо вот сейчас потому что у Жилстроя распродажа и квартиры только сегодня дешевле на 50%.
Теперь минусы матраца. Все они более печальны чем минусы депозита.
Ни один из минусов депозита не приводит к полной потере денег, самое худшее что может произойти это часть средств будет заблокирована на время банкротства банка.
Минусы матраца все из одной серии:
* пожар, не обязательно начавшийся в квартире — большой шанс потерять или значительную часть или даже всю сумму сбережений
* затопление соседом, или как вариант затопление при пожаре в квартире выше — большой шанс что деньги придут в негодность и их не возьмёт ни один банк, а обменки возьмут с большим дисконтом если вообще возьмут
* самый плохой вариант — кража или разбой — потеря всей суммы сбережений, во втором случае ещё и пошатнувшееся здоровье если не самый плохой вариант когда сбережения уже нужны только родственникам покойного
Альтернативой ростовщичесту всегда выступало ПРОИЗВОДСТВО.
Чем ниже ставки по депозитам и прочим «инвестициям», тем лучше — больше начнут вкладывать в ПРОИЗВОДСТВО и собственный бизнес, а следовательно и РАЗВИВАТЬ ЭКОНОМИКУ страны.
Правда, многим тут будет интересно.
Об этой альтернативе речь.
Новоявленный ''бизнесмен'' ожидаемо прогорит.
Вы б уже предложили деньгами печку отапливать, результат то же, но меньше проблем)
Вывод: А казалось бы, чего проще: не ври и будем жить по возможности и доходности! Не делай дефицита бюджета, не бери в долг, не выписуй премии миллионные, поживи скромно, затянув ремень… скажи об этом людям честно и мы поймём!
2. читать: …живи скромно… вместо «пищи скромно».
Не могу понять причину опечаток, писал правильно, а напечаталось … весело!
Каким боком влать к выплате процентов по депозитам? Чем меньше проценты — тем меньше власть получает денег в виде налогов с этих процентов. От снижения прямой выгоды нет, уж тем более никах денег у власти от этого не добавилось и не сохранилось. Стыдно писать такие глупости на финансовом сайте.
====Вы малограмотны и амбициозны и это мягко говоря…)!
Говорит мне человек который утверждает что государство ответственно за выплату процентов по депозитам в коммерческих банках.
То ли дело при коммунистах — резали правду-матку и всегда внимательно прислушивались к мнению простого нарида. Или не, резали простой народ и прислушивались не посмел ли кто вякнуть правду-матку.
*Они отмечают, что у украинцев практически нет альтернатив *