Минулого тижня валютний ринок продовжувало лихоманити. Мовою дилерів така поведінка котирувань називається «свічкою». За перші два дні долар виріс на 10 копійок з 28,21/28,26 до 28,31/28,36 гривень до початку сесії середи. Аісля цього котирування відкатилися до 28,075/28,10 до кінця п'ятниці.
Головною причиною зльоту курсу стала скупка валюти іноземцями для виведення дивідендів, що відбувається щомісяця в першій декаді. Подальше зниження котирувань було пов'язано з нестачею гривні у більшості банків, що не давало їм можливості особливо качати міжбанк, і зі зростанням продажів валюти металургами та аграріями.
З одного боку, можна порадіти за нацвалюту — чергова девальваційна атака на гривню відбита. Але з іншого — немає головних рішень щодо поточної ситуації.
Долар впав: чи варто радіти і що далі
![Минулого тижня валютний ринок продовжувало лихоманити.](/img/2018/35178847/aa668a67ea142489154027657ef89408.jpeg?1538929080)
А це, як мінімум:
1) Не вирішені питання з МВФ (місія поїхала не давши чітких орієнтирів щодо перспектив і форм співробітництва на майбутнє), а попереду — основні періоди виплат валютних боргів. При цьому, за попередніми даними Нацбанку, золотовалютні резерви скоротилися на 1 жовтня до $16,637 млрд. Це менше трьох місяців критичного імпорту країни і є дуже негативним показником;
2) Назріває серйозна економічна криза та відтік капіталів з країн, що розвиваються, в тому числі, і з України, на американський ринок. Відсоткова ставка ФРС знов зросла і керівництво Федрезерву заявило про намір підвищити її ще, як мінімум, три рази в найближчий рік.
При нашій слабкій економіці це дуже велика небезпека отримати новий фінансовий удар найближчим часом, схожий із кризою 2008 року. Але ні Міністерство фінансів, ні Нацбанк, ні уряд не озвучують чіткий план «Б» щодо того, що буде робити держава в разі складнощів з отриманням нового зовнішнього кредитування на тлі майбутніх пікових розрахунків з кредиторами та розвитку негативного сценарію у світовій економіці;
3) Країна все більше занурюється у передвиборну гонку. Політикам вже не до здорового глузду. Економістів і практиків чути особливо не хочуть, адже вони задають неприємні питання і вимагають чітких відповідей, яких їм давати чиновники не зацікавлені;
4) Світові економічні протиріччя загострюються. В першу чергу, мова йде про торгові війни США та Китаю, що стає причиною уповільнення темпів росту світової економіки. Але Україна не прораховує ризиків і не вибудовує власну лінію захисту від можливого зниження обсягів свого експорту. Не особливо шукаємо ми і альтернативні ринки збуту своєї продукції для підтримки обсягів валютних надходжень в країну. Де-факто, розраховуючи лише на валютні перекази від заробітчан і на продаж сировинної групи товарів — металу та сільгосппродукції. Упускаючи при цьому той факт, що постійних рекордних врожаїв бути не може (агросектор досить циклічний в частині зміни врожаїв/неврожаїв), а металопродукція затребувана тільки тоді, коли зростають економіки країн — наших партнерів.
Україна все більше стає заручником поведінки міжнародних гравців, не маючи своєї чіткої економічної позиції та не відстоюючи своїх інтересів на світових ринках.
Але про це чиновники воліють не думати або у всякому разі публічно «не виносити сміття з хати». Українська економіка ризикує отримати черговий валютний і економічний шок. Громадянам його пояснятимуть світовими проблемами, хоча насправді він станеться через погане, а часто і некомпетентне керівництво державою. Розплачуватися за це знову буде населення, яке зі своєї кишені покриватиме недалекоглядність чиновницького апарату.
Більшість клієнтів і самі банкіри ці загрози для стабільності фінансової системи добре розуміють. Тому вони до останнього бережуть валюту навіть в ті періоди, коли настає ситуативне зміцнення позицій гривні за рахунок суб'єктивних факторів.
Поки ж в цілому за минулий тиждень долар на міжбанку впав при продажу на 16 копійок — з 28,21/28,26 до 28,075/28,10 гривень. Але всі ключові питання економічного розвитку країни залишилися відкритими.
На поведінку учасників торгів на цьому тижні буде впливати:
1) Необхідність забезпечення гривнею своїх поточних витрат по веденню господарської діяльності у підприємств. На початку жовтня компанії вже профінансували свої витрати по виплаті зарплати співробітникам за вересень та оплату орендних платежів. А витрати по забезпеченню операційної діяльності зберігаються. На тлі «неквапливості» виплат відшкодувань ПДВ з боку Держказначейства (в цьому чиновники були помічені ще починаючи з кінця вересня) — це простимулює активний продаж валюти експортерами для покриття своїх поточних виробничих витрат, що підстрахує гривню на міжбанку;
2) Готівковий ринок. Тут поки що все без змін — робота обмінників у форматі «з обороту» з низьким рівнем спреду і з оглядкою на те, що відбувається на міжбанку. У ці дні ми не бачимо особливих загроз з боку готівкового ринку. Він буде повністю залежати від рівня платоспроможного попиту громадян і залишиться досить стабільним. При малій різниці між готівковим та безготівковим курсами — особливого спекулятивного інтересу операції з переливання валюти з одного ринку на інший не виникає. Це не буде розгойдувати котирування як міжбанку, так і самих обмінників;
3) Рівень ліквідності в банківській системі і дії Нацбанку.
До кінця минулого тижня коррахунки банків закріпилися на позначці понад 50 млрд гривень. Цього цілком достатньо для виконання банками всіх нормативних вимог Нацбанку і навіть формально є надлишкова ліквідність в межах 1-2 млрд гривень.
Але тиснути на курс цей гривневий навіс не буде, оскільки зберігається нерівномірність розподілу цих ресурсів в банківській системі. Значна частина цієї гривні знаходиться в 7-10 банках і їх дії на валютному міжбанку обмежені обсягом клієнтських заявок та розміром валютної позиції, яка у більшості з них тепер уже майже заповнена. Вони не можуть використовувати весь надлишок гривневих ресурсів на валютному ринку, що допомагає нацвалюті.
Основна ж маса банків зараз не має вільної гривні і тому не в змозі активно качати курс.
На стабілізацію курсу вже почав впливати і фактор останнього підвищення облікової ставки НБУ. Гривня як ресурс стає все більш дефіцитною та дорогою. Банки змушені підвищувати ставки залучення коштів у населення і дорожнеча цього ресурсу робить багато спекулятивних операцій з валютою на міжбанку менш привабливими з точки зору остаточного фінансового результату з урахуванням плати за ресурси. Це знижує активність спекулянтів і підстраховує нацвалюту.
На цьому тижні ми очікуємо продовження періодичних виходів НБУ на міжбанк з метою викупу надлишку долара в резерви. Але значних обсягів таких надлишків не буде. За нашими розрахунками за цей період Нацбанк зможе поповнити свої резерви не більше, ніж на $50-70 млн. Регулятору знову доведеться періодично втручатися в ситуацію на ринку для згладжування ситуативних перекосів попиту і пропозиції. При таких обсягах надлишків валюти НБУ буде використовувати «тихий і анонімний» Matching.
Прогноз готівкового та міжбанківського курсів на тиждень:
На готівковому валютному ринку курс як і раніше буде орієнтуватися тільки на реальний обсяг платоспроможного попиту на валюту з встановленням низького рівня спреда. Лише в разі істотних стрибків котирувань на торгах — обмінники будуть коригувати свої цінники.
Ми очікуємо коридор по долару на 8-12 жовтня в обмінниках фінкомпаній в межах 28,00-28,35 гривень, і в банках — 27,90-28,40 гривень. Спред по долару в банках складе до 20-25 копійок, в обмінниках фінкомпаній — до 12-15 копійок. Більшість обмінників буде працювати тільки у форматі «з обороту».
На міжбанку. Ситуативні курсові завдання великих гравців, а також виходи/невиходи Нацбанку на торги з інтервенціями при перекосі попиту та пропозиції — будуть як і раніше формувати курсовий тренд на міжбанку.
Ми прогнозуємо рівень валютних коливань на торгах в межах не більше 7-12 копійок в день. Нацбанк періодично буде виходити на ринок з інтервенціями, використовуючи Matching.
За розрахунками «Мінфіну» котирування долара на міжбанку на цей тиждень будуть в межах коридору 28,00-28,35 гривень і майже зрівняються з рівнем готівкового ринку.
Обсяги щоденних операцій на міжбанку складуть:
1) У понеділок-четвер — в межах до $390-440 млн при укладанні до 510-640 угод з піками активності у вівторок і четвер;
2) У п'ятницю — традиційно знизяться через фактор закінчення тижня — до $370-410 млн при здійсненні до 460-500 угод.
Окрім самого регулятора основними гравцями на міжбанку на цьому тижні будуть 20 фінустанов, через які Нацбанк буде проводити в четвертому кварталі свої інтервенції за кращим курсом.
У тому числі: все держбанки, Альфа-банк, Банк Кредит Дніпро, ІНГ Банк Україна, Креді Агріколь Банк, ОТП Банк, банк «Південний», ПУМБ, Райффайзен Банк Аваль, Сітібанк, UKRSIBBANK, Укрсоцбанк, ПроКредит Банк, Індустріалбанк, банки Глобус та Альянс.
Коментарі - 30
ВР+помічники, прокуратура (20к), судді, топ мвс
І їхні діти
Ну а в будинках на 8 квартир живуть люди в яких є особисті водії, що підїжджають до дому
А те що ви не синок корупціонера — вам ще треба довести
Особенно смешно всем тем, кто получает доход в иностранной валюте. Я вот сижу и радуюсь, что «курс упал».
Во первых по МВФ сейчас ждут договоренностей по ценнику на Газ и как он будет увеличиваться, второе это принятие бюджету, который устроит МВФ.
То что все банки и многие компании сидят в валюте, все это и так понимают, перестраховка, но НБУ пошел дальше и сделал дефицитной гривну. Потому на все наше удивление курс более месяц стабилен, после пика 6 сентября.
Заключение правильное, только пока не все «все попальщики», «здравофилы» и боты засланные эту ситуацию понимают:
«Гривна как ресурс становится все более дефицитной и дорогой. Банки вынуждены повышать ставки привлечения средств у населения. Дороговизна этого ресурса делает многие спекулятивные операции с валютой на межбанке менее привлекательными. Это снижает активность спекулянтов и подстраховывает нацвалюту.»
Кстати в мое блоге есть ссылка на статью, как влетел Центробанк РФ, когда вложились Китайскую валюту, торговая война с США, сделала вложения РФ в Китай за месяц убытки более чем 2,2 млрд.дол., и это не предел.
https://minfin.com.ua/blogs/aleksandrbank/117561/
Вот во все это их желание вносит ноту остатки на кор.счетах и те или иные дни расчетов, или НДС и т.д.
Секта верующих в дефолт думает что если обанкротится — то сразу начнут пряники на деревьях расти… странные таки люди…
Лучше в верят то что ничего не сделано и Юле.
Есть конечно много вопросов к руководству, не спорю.
Но то что гос.долг в этом году сократили на 8%, пусть мне покажут кто еще так сделал. И второе, НБУ сейчас с осени начал умело регулировать валюту и ликвидность по гривне. У нас уже давно курс улетел бы 29+, только новые фактор (действия НБУ) не позволяют.
Важно договорить с МВФ и далее платить, точнее уменьшать размер. В этом вопросе важно стабильность.
Понятно что делать все остальное по законам, реформам и т.д. нужно продолжать и далее. Без инвесторов и экспортного производства, нам не вырваться с петли.