Іпотечне кредитування останні кілька місяців стало ключовою темою для дискусій. І не тільки у фінансових колах і владних кабінетах, а й на кухнях простих українців. Чому буксує українська іпотека, і що потрібно для запуску кредитування, «Мінфіну» розповів голова правління Кредитвест банку Ігор Тихонов.
Іпотека по-українськи: нам потрібна ізраїльська модель і 20 мільярдів
![Іпотечне кредитування останні кілька місяців стало ключовою темою для дискусій.](/img/2021/60531322/27b7a374e34c0b35fa379195370451c4.jpeg?1614248112)
Схоже рана, яку отримала країна у 2008-му почала затягуватися, і іпотека більше не є лайкою. Однак гіркий досвід минулого нікуди не подівся. І запустити кредитування простими рішеннями не виходить. Зниження ставки і запуск пільгової іпотеки під 7%, зрозуміло, дасть поштовх ринку. Достатньо сильний, щоб за підсумками року можна було відзвітувати про подвоєння портфеля. Але чи так це багато, з урахуванням низької бази?
Обсяг іпотечного кредитування до ВВП в Україні становить близько 0,7%. Це зникаюче мало. Для порівняння, в Туреччині цей показник досягає 5%, у Польщі — 20%. Навіть у недружньої Росії з усіма її проблемами, іпотека до ВВП становить близько 10%.
У цьому сенсі навіть подвоєння темпів видачі нових іпотечних кредитів не вирішує головного завдання. А вона, незважаючи на всю амбіційність, цілком реальна — різке прискорення економіки.
Читайте також: Іпотека під 7%. Кому видаватимуть і на яких умовах
Що не так з іпотекою по-українськи
Досі уряд був зосереджений тільки на одній проблемі — високих кредитних ставках. Це справді важлива проблема, однак вона є тільки частиною рівняння. Для досягнення поставлених цілей іпотечні кредити повинні осідати, головним чином, на первинному ринку житлового будівництва. В іншому випадку, економічний ефект виявиться незначним, хоча і буде частково виконана соціальна функція.
Але досвід минулого року показав, що ніякими програмами компенсації ставки виконати це завдання неможливо. Банки просто відмовляються брати на себе ризики. Вони навідріз відмовляються кредитувати неіснуючі квадратні метри на умовному 12-му поверсі ще не побудованого будинку. І звинувачувати їх у такій вибірковості не можна. Зрештою, навіть покупці такого житла не можуть бути впевненими, що вкладені в будівництво гроші будуть конвертовані в стіни і стелю.
Не зможе вирішити цю проблему і нова урядова програма компенсації ставки. Я не маю сумнівів у її успішності, однак запустити будівництво вона не зможе.
Читайте також: Кому банки готові видавати іпотечні кредити
Нові ідеї
По суті, запуск іпотеки під 7% — просте рішення складного завдання. Цей поїзд стоїть на рейках програми «5−7−9». Тобто його запуск, по суті, упирався в підготовку одного розпорядчого документа.
Паралельно з цим проектом повним ходом йде підготовка масштабнішого проекту, під який наприкінці минулого року Мінфін створив ПАТ «Українська фінансова житлова компанія».
Тут уряд намагається вирішити іпотечну проблему на якісно іншому рівні. Якою буде підсумкова модель і що з цього вийде — покаже час. Поки що немає навіть ясності, який з напрямків буде обрано в якості базового. А обговорюється декілька варіантів, які, втім, не суперечать один одному.
Фінансовий лізинг. Ця модель дозволяє зняти ризики «по лінії» позичальника. Оскільки право власності на квартиру залишається у банку до повного погашення кредиту. У такому випадку позичальник фактично є орендарем. У неї, втім, є один істотний мінус — не факт, що така логіка підійде людям.
Сек'ютирізація портфеля. Інструмент дозволяє сформувати схожі за параметрами позики у портфелі і випустити під них цінні папери. Цей варіант особливо гаряче обговорюється у владних кабінетах і справді здатний дати неймовірний поштовх іпотеці. По суті, мова йде про рефінансування портфеля, що вивільнить ресурси для кредитування нових клієнтів.
Іпотека — ідеально підходить для реалізації таких інструментів. І створена «Укрфінжилком» цілком могла б взяти на себе функції об'єднання схожих портфелів декількох банків у великі пули. Супроводжувати випуск паперів і шукати інвесторів. Немає ніяких сумнівів, що попит на такі активи буде значний, та, крім іншого, дозволить залучити іноземний капітал в країну.
Компенсація ставки. Це найпростіший і малоризиковий механізм для держави. Але він має ряд недоліків. Головний — сам собою він не може вирішити проблему. По суті, в такому випадку мова йде не про підтримку ринку житлового будівництва, а про підтримку позичальників.
Ізраїльська модель
Головна проблема української іпотеки — відсутність гарантій повернення інвестицій. На даний момент ані банк, ані покупець, ані держава не можуть бути впевнені, що вкладені в будівництво будинку гроші стануть житлом.
Є всього декілька варіантів вирішення цієї проблеми. Перший — радикальний — передбачає повну заборону на продаж житла, що не введено в експлуатацію. Це не кращий спосіб, оскільки він істотно обмежить темпи будівництва.
Другий — взяти на озброєння ізраїльську модель. В її рамках фінансуванням будівництва займається банк. По суті, він виступає замовником перед девелопером. Будівництво об'єкта йде під суворим наглядом банку, всі фінансові потоки контролюються.
Заставою на старті виступає земельна ділянка, яка має належати забудовникові на праві власності. Якщо з якихось причин він не може впоратися, об'єкт переходить на баланс банку, і той може найняти іншу компанію для завершення будівництва.
При цьому банк може емітувати і продавати гарантійні сертифікати на майбутнє житло. Зрозуміло, відповідно до вимог законодавства та під наглядом держави. Допускаю доцільність і створення фонду гарантування будівництва.
За умови суворого контролю з боку НБУ та/або уряду така модель цілком життєздатна. Ключова умова — розділити кредитора і забудовника фактично. А не на папері. Тільки в такому випадку можна уникнути прецедентів минулого року.
Потрібні гроші
Але і це ще не все. Яким би не було рішення, навіть за умови запуску сек'юритизації та інтересу до таких паперів з боку західних інвесторів, для запуску ринку потрібна солідна фінансова ін'єкція.
Ліквідності на банківському ринку зараз з надлишком. Але цей ресурс не підходить для кредитування іпотеки. Ні за вартістю, ні, що набагато важливіше, за терміновістю. Саме тому, як б не намагалася вивернутися держава, без вливань з бюджету обійтися не вийде.
Якщо не брати до уваги ідею з компенсацією ставки, яка не здатна вирішити всі існуючі проблеми, то на старті, за моїми оцінками, потрібно близько 20 млрд грн. Цього вистачить, щоб запустити будівництво двох сотень багатоквартирних будинків за абсолютно новими принципами. Звичайно, не відразу і за умови підготовки всіх необхідних законодавчих та підзаконних нормативних актів.
З точки зору дефіцитного бюджету, це дуже суттєва інвестиція. Але варто пам'ятати, що кожна вкладена в проект гривня у майбутньому може принести до 6 грн ВВП. Результат досить швидко зможе відчути кожен українець. Не тільки той, який перебереться з хрущовки в нове житло.
Запуск іпотеки — це не тільки робочі місця для будівельників, ремонтників, виробників меблів і будматеріалів. Це ще і детінізація економіки (навіть дешева іпотека вимагає офіційно підтверджених доходів), а також падіння вартості оренди житла. Коли покупка квартири стане адекватною альтернативою орендованого житла, орендовані квадратні метри неминуче почнуть падати в ціні.
Коментарі - 38
1) Квартира принадлежит банку пока не будет выплачен кредит. Зарегистрироваться в нее нельзя ни самомму, ни ребенка. Какого черта? Если я плачу вовремя, почему не могу пользоваться своей недвижимостью? Прописка в Украине все — это врач, работа, персональная материальная помощь определенным категориям населения.
2) Аванс 25% минимум от стоимости имущества.
3) На покупателя ложаться единоразовые затраты оценщик недвижимости, нотариус, налог в пенсионный фонд 1% от стоимости жилья, разовая комиссия банка 1% от кредита.
4) А теперь барабанная дробь. Плюс к ипотеке 7% как в статье или 16% как сейчас в приватбанке ежегодно нужно оплачивать две страховки. Недвижимость страховать 0,5 от оценки недвижимости — примерно плюс дополнительно 1% в год. Страхование жизни кто просит 1% от кредита.
2% плюс к ипотеке. Даже если 7% + 2% страховка = уже будет 9% годовых
5) Не забываем о комуналке. Вода, свет, газ, отопление, услуги управляющей компании. В лучшем случаи в среднем 1500 в месяц.
Кому надо такой геморой? Особенно пункт 1?
2. Это обычные риски. Банку не интересно возиться с залогами, если он в итоге окажется в убытке со старта (заемщик взял и передумал — он же ничего никому не платил, значит и ничего и не должен).
3−4. А в чем проблема? Инфляция и так 7% годовых. Кредит в гривне под 9%.
5. В чем проблема комуналки? Можно купить дом в селе и платить только за свет.
И попробуйте, ради интереса, в арендованой квартире прописаться. Сильно удивитесь.
хотя лохи без риелтора и с первичкой
могут не справиться самостоятельно…
Для наблюдения за новорождёнными и маленькими детьми нужен педиатр по месту регистрации проживания ребёнка…
Взрослым членам семьи договор с врачём муниципальной поликлиники тоже не помешает.
Конечно на Минфине все миллионеры и они могут себе позволить обслуживаться исключительно в частных клиниках своего города.
Не понятно только одно — зачем миллионерам ипотека на малогабаритные новострои и двухуровневые пентхаузы, ведь они же миллионеры…
В первую очередь нужна СТАБИЛЬНОСТЬ национальной денежной единицы, а с этой задачей НБУ с банковской системой и государство не справляется.
С этой программой повторится такая же история, как и с валютными ипотечными кредитами, когда из-за девальвации гривны большинство таких кредитов — стали проблемными.
А в этом случае инфляция будет подталкивать банки к повышению процентных ставок и комиссий.
К тому же, ставки по ипотечным кредитам привязаны к ставкам по депозитам, которые банки могут поднимать по своему усмотрению и соответственно будут поднимать и по кредитам.
Будет недостаток ликвидности — банки будут поднимать ставки по депозитам, как это было перед банкопадом 2014−2017 годов.
Наша банковская система во главе с НБУ так и не поняла главную функцию банковской системы — трансмиссия финансовых потоков в реальный сектор экономики, за счёт которого происходит рост ВВП, а с ним и соответствующий рост денежной массы.
У нас же в стране денежная масса растёт за счёт увеличения количества финансовых спекуляций и обращения ликвидности в финансовом секторе — ОВГЗ, рефинансирование комбанков, депозитные сертификаты НБУ.
Только денежная база в прошлом году выросла на 25% при падении ВВП на 4,4%, а НБУ всегда на первое место среди факторов инфляции ставит повышение денежного предложения .
И это уже привело к повышению темпов инфляции, с которой НБУ же будет вынужден бороться .
Это «сизифов труд».
я плакать буду с наших знатоков…
денежная масса растет за счет выпуска облигаций… и депозитов…
и этому противопоставляется некий «реальный сектор»…
Закон денежного обращения? — Не, не слышали и не читали.:)
«Знаток», чё уж там, если не знает про «некий „реальный сектор“…» и что чему противопоставляется.
два теоретика, ничего не понимающих ни в теории ни в практике, делающих туманные заявления, противоречащие сами себе через слово и одинаково презирающие «быдло, не понимающее ОСНОВНОГО ЗАКОНА БЫТИЯ «.
а потом обоих сдать в смелянский техникум денежного дела. Там не хватает трудовика и физкультурника…
«Методичка» рулит.:)
Вы. милый мой, не смотря на большие буковки и выделение отдельных слов жирным шрифтом — ничего не понимаете ни в экономике ни в финансах.
Вас пугает тот факт, что «Наша банковская система во главе с НБУ так и не поняла главную функцию банковской системы — трансмиссия финансовых потоков в реальный сектор экономики»… смешно.
Наш реальный сектор экономики закредитован выше крыши. кредитчики банков бегают за ФОПами, набиваясь с кредитиком. Потому что все что побольше размерами — имеет кредитов на сумму в 2−3 раза больше размера бизнеса.
Реальный сектор — залит финансовыми потоками и не может их переваривать уже давно. Именно потому у банков и растут остатки на счетах. а средства вертятся в ОВГЗ и деп. сертификатах.
но вам, теоретикам, это понять не получается…
но вам, теоретикам, это понять не получается…
Может у вас чего-то с пониманием не получается?
Это ж надо столько возмущаться, чтобы… подтвердить мои слова - нас же в стране денежная масса растёт за счёт увеличения количества финансовых спекуляций и обращения ликвидности в финансовом секторе — ОВГЗ"
Наш реальный сектор, если что и не может переварить, так это — ПРОЦЕНТЫ ПО КРЕДИТАМ, а не финансовые потоки.
Но «агентам фашингтонского обкома «это не понять.
никакой проблемы с «трансмиссией финансовых потоков в реальный сектор экономики» нет.
Реальный сектор — этими потоками залит.
Если реальный сектор не может переварить проценты по кредитам — он может привлекать средства и на других условиях. Например на условии вхождения в капитал. Не хочет? ну это уже другая история.
но теоретикам из Смелянского ПТУ этого не понять.
Если «средства вертятся в ОВГЗ и деп. сертификатах.»,то «заливать реальный сектор» — они не могут.
Но в методичках это не поясняют, а «агенты фашингтонского обкома» — не понимают.
медленнее уже не могу.
Не берёт он больше не потому, что не влезает, а потому что не хочет связываться с теми, кто не в состоянии удержать национальную валюту стабильной .
Не в состоянии удержать — правительство и НБУ.
Вы правда уверены, что хозяин ТОВ «Василек» Геращенко не хочет брать кредит в банке «Аваль» потому что не доверяет правительству и НБУ и их способности удержать курс?
Я знаю где искать, но в отличие от вас понимаю, что это показатель ПРЕДЛОЖЕНИЯ денег, в вашей интерпретации то, что «залито» финансовым сектором.
Но вы ведь пишете, что «больше не влезает» в реальный сектор, вот это вы как определили?
Не в состоянии удержать — правительство
и НБУ.
Опять же, чего было бучу поднимать, чтобы повторить мои доводы?!
И да, я уверен, что не берут кредиты из-за того, что НЕ ДОВЕРЯЮТ банковской системе и правительству.
Потому что в случае «шухера» — все проблемы сваливают на заёмщиков, как это было с валютной ипотекой и прочими кредитами.при девальвации и скачках инфляции.
Если бы я хоть на секунду подозревал что через некоторое время будет шухер и обвал курса до 100 — я бы уже стоял в очереди за кредитами во всез 80 существующих банках. И брал бы по максимуму. Но и это вам понять тяжело.
Вам бы ЗАЁМЩИКОВ в «реальном мире» опросить, а не кредитчиков.
Вы даже в этом разницы не понимаете.
Посмотрел бы как вы стояли за валютным кредитом, если бы знали что курс обвалится до 100.
Ах да, и «брали бы по максимуму».
не просто опрашивают, а пылесосят.
выискивают по задворкам и промзонам используя массу хитростей и способов.
Валютных кредитов уже давно никому не дают (исключение для экспортеров имеющих валютную выручку, но им обвал курса — в радость). Но вы и этого не знаете.
Потому закредитованность такая у населения и у бизнеса, что слушают таких «экспертов», как вы.
Что кредитчики опрашивают заёмщиков ещё не значит, что «реальный сектор залит так, что в него больше не влезает».
Для «знатока» — есть такие показатели как отношение чистого или валового кредитования бизнеса к ВВП,которые как раз и показывают «степень залитости».
Ещё интересно, чё это во всех СМИ трубят всё время о необходимости инвестиций, если «реальный сектор залит так, что в него не влазит»?
Так что подумайте о своих «представлениях» и «понимании», а не о моих.
Отношение кредитования к ВВП не показывает ничего. Потому что есть такая вещь как структура ВВП, например.
но я понял… это сложно. в учебниках времен 80-годов прошлого века, откуда вы черпаете то, что считаете знаниями — об этом не говорилось.
И для вашего общего развития — в СМИ трубят не только журналисты.
Ещё 10% не запустили, а уже губу на 7% расскатывают так будто дело осталось только бумаги подписать.
вот этот пункт очень повеселил…
кто это будет контролировать со стороны банка? будут нанимать прорабов?
Полный мусор. У нас тоже нет ипотек для вторичного рынка.
А это точно израильская модель? У них там с собственностью на землю всё, мягко говоря, непросто. Земля под дом, как правило, арендуется на большой срок, а не покупается.