Після місяця блокування кордону польські перевізники погодились розблокувати частину пропускних пунктів. Польський кордон із початком війни набув особливого значення не тільки для наших експортерів, а й постачальників товарів до України. «Мінфін» розбирався, чи здатна блокада спровокувати дефіцит ліків, продовольства та іншої важливої продукції, та в чому полягають вимоги протестувальників.
Польща частково розблокує кордон: які товари все ще можуть стати дефіцитом
![Вже понад місяць польські перевізники блокують кордон.](/img/2023/117482097/78354dbe5a04c3a760f750b75e783a5f.jpeg?1702032009)
Що відбувається на кордоні
11 грудня віцепрем'єр-міністр із відновлення України Олександр Кубраков повідомив про зняття блокади з ключового на польському кордоні пункту пропуску Ягодин — Дорогуськ. «У напрямку до України проїхали 15 транспортних засобів — вони на пункті пропуску. Також 25 вантажівок оформлюються — прямуватимуть в бік Польщі», — зазначив він.
З'явилися неофіційні повідомлення, що найближчими днями може бути знята блокада з інших пунктів пропуску. Хоча сам Кубраков заявив, що робота в цьому напрямі не завершена, і важливо не допустити подальших блокувань.
Припинення блокування пов'язане з рішенням мера прикордонного польського селища Дорогуськ Войцеха Сави, який, за повідомленням місцевих ЗМІ, заборонив проведення акції протесту на території своєї громади. «Я забороняю цю акцію протесту. Втрати через неї стають все вищими і вищими, компанії з різних галузей економіки зазнають величезних збитків. На деяких підприємствах зупиняється виробництво, люди можуть втратити роботу або вже втрачають її. Тому я прийняв таке важке рішення», — заявив він.
Перевізники, які блокували кордон, заявили, що погоджуються з рішенням мера, і шукатимуть інші шляхи для протесту. Хоча вже за кілька годин після відкриття проїзду знову перекрили його — цього разу вантажівкою і повідомили, що вона зламалась.
Станом на ранок 11 грудня близько 3,5 тис. вантажівок зібралися в чергах на польському кордоні, — повідомляли у Держприкордонслужбі. Польські перевізники ще місяць тому заблокували 3 пункти пропуску, а наприкінці жовтня до них додався ще один. Довжина черги на пункті Дорогуськ-Ягодин сягала десятків кілометрів.
Українські водії застрягли взимку без гарячого харчування, і навіть запаси води у них закінчуються. Двоє водіїв вже загинули в чергах, хоча польська сторона назвала їхні смерті «природними».
Навіть якщо протести польських далекобійників припиняться повністю, затор на кордоні не зникне до Нового року — надто багато автомобілів зібралися в чергах.
Наприкінці листопада розпочалося блокування й пропуску на кордоні зі Словаччиною. Довго воно не тривало, і наразі проїзд вільний, однак, переговори з місцевими перевізниками тривають, і час від часу вони погрожують відновити свою акцію.
Продовжує працювати переїзд на угорському кордоні, щоправда, через ситуацію в Польщі кількість вантажів тут суттєво зросла. І теж призводить до заторів із сотень машин. Також міцеві перевізники час від часу проводять власні мітинги, але до блокувань поки що не доходило.
Польські перевізники заблокували проїзд лише для вантажних автомобілів. Автобуси і легкові автомобілі можуть проїжджати у звичному порядку. Крім цього, поляки стверджують, що пропускають військові й гуманітарні вантажі, а також продукти, які швидко псуються.
Хоча й тут не вдається уникати конфліктів. За словами одного з польських далекобійників, на його очах водій фури, що везла елітні автомобілі, продемонстрував документи, ніби це військова техніка, і його довелось пропустити. Українські ЗМІ пишуть про проблеми із завезенням критично важливих товарів до України. Так, минулого тижня з'явилася інформація, ніби поляки відправили в кінець черги вантажівку з військовим катером, прийнявши його за цивільну яхту. Оскільки плавзасіб був закритий тентом, однозначно сказати, хто був правий, не можна.
Про окремі випадки затримки гуманітарних вантажів на кордоні через польських протестувальників повідомляв заступник міністра інфраструктури Сергій Деркач.
Чого хочуть страйкарі
Найважча ситуація на кордоні з Польщею, але підтримують вимоги місцевих перевізників і їх колеги з інших країн, в тому числі тих, з якими Україна не межує. Керівники транспортних асоціацій Польщі, Угорщини, Чехії, Словаччини та Литви передали керівництву ЄС свої спільні вимоги щодо ситуації з перевезеннями вантажів.
Представники асоціацій незадоволені так званим «транспортним безвізом» з Україною, який запровадив ЄС у червні минулого року. Тоді Європа суттєво спростила транспортування товарів до України, щоб підтримати економіку воюючої країни та уникнути ризику дефіциту товарів після блокування чорноморських портів.
Основна вимога протестувальників — повернути дозволи на вантажоперевезення в межах ЄС для українських транспортних компаній, адже зараз вони можуть обходитися без них. На думку протестувальників, кількість таких дозволів має становити не більше 200 тис. на рік.
Додаткова вимога — виключити польські вантажівки з «еЧерги» для порожніх автомобілів, які їдуть з України. Мовляв, зараз на виїзд із України їм доводиться чекати 10−12 днів.
Простіше кажучи, польські компанії невдоволені тим, що втратили довоєнну частку перевезень до України. Як пояснює один із страйкарів, раніше українські підприємці обслуговували 60% перевезень між державами, а польські — решту 40%. Зараз же, за його словами, співвідношення становить 90/10 на користь українців.
Крім цього, українських далекобійників звинувачують у тому, що вони беруться за перевезення між країнами ЄС, хоча й не мають на це права. Оскільки ж, за словами страйкарів, українські водії заробляють близько 700 євро на місяць, а польські 2,5 тис. — вони без проблем виграють конкуренцію.
Учасники протесту наголошують, що їм доводиться сплачувати більше податків, дотримуватись правил мобільності, що обмежують час перебування за кермом, а в українських колег таких обмежень немає. Це, мовляв, надає ще конкурентнішу перевагу водіям із нашої країни.
Як альтернативу скасуванню «транспортного безвізу», поляки готові розглядати також запровадження квот. Зокрема, асоціація TLP пропонує віддавати 50% усіх транспортних послуг у товарообігу з Україною польським перевізникам.
Українські водії звинувачують польських колег у тому, що ті намагаються не заїжджати в нашій країні далі Львову, а тому і працювати з ними бажаючих стає менше. Українські ж водії доставляють вантажі в усі куточки країни, в тому числі до прифронтових регіонів.
Керівні органи ЄС не готові йти на поступки страйкарям і планують зберегти пільгові умови для українських перевізників. «Ідея повернення дозволів є неприйнятною», — наголосила єврокомісарка з транспорту Адіна Велян. Солідарні з нею і представники української влади.
Попередній польський уряд, який вчора пішов у відставку, вкрай мляво реагував на ситуацію, а екс-прем'єр-міністр Матеуш Моравецький підтримував вимоги страйкарів. Відучора його замінив новий кабінет міністрів на чолі з Дональдом Туском.
За словами старшого наукового співробітника Центру аналізу європейської політики Едварда Лукаса, дрібні суперечки щодо регулювання перевезень вийшли з-під контролю. «За наявності сильного політичного керівництва все це можна було б виправити», — переконаний він.
Туск звинувачує попередній уряд у «бездіяльності, яку не можна пробачити». «Ми ставимо під загрозу польсько-українські відносини і не захищаємо польські інтереси», — заявив він, хоча й не розкрив власного плану вирішення проблеми. Лише зауважив, що вже розмовляв із профільними експертами на цю тему, і заявив, що вирішить проблеми, з огляду на польські інтереси.
Водночас, за словами колишнього міністра сільського господарства Польщі Анни Гембіцької, новий польський уряд вирішив розправитись з акціями протесту за допомогою місцевих громад, повторивши ситуацію з Дорогуськом.
Скільки втрачає Україна
Через блокування кордону Україна недораховується мільярдів гривень. За даними голови комітету ВР із питань фінансів, податкової та митної політики Данила Гетманцева, митниця не виконала план надходжень до бюджету на 19%, — а це 9,3 млрд грн.
За оцінками народної депутатки Юлії Клименко, блокування кордону може призвести до зниження ВВП України на 1% цього року. «Експорт у жовтні становив 5,2 млрд грн, а в листопаді він був 3,8 млрд грн. Різниця, можливо, частково викликана сезонними коливаннями. Але є різні оцінки, що цей страйк нам обійдеться в 1% ВВП», — розповіла вона.
Загальний обсяг експорту автомобільним транспортом у листопаді знизився, порівнюючи з жовтнем, на 26%, тобто на понад чверть. Імпорт обвалився приблизно так само — на 23%.
Найбільше ж від конфлікту на кордоні страждає бізнес. За оцінками Європейської бізнес асоціації, компанії через простої витрачають в середньому 1 млн грн на добу. Причина в тому, що суттєво зростають витрати на перевезення, а, як наслідок, собівартість продукції, що б'є по конкурентоспроможності.
«Два місяці тому привезти контейнер із Гданську до Києва коштувало 1,5 тис. євро, а зараз 6 тис. євро. В 4 рази дорожче, бо все стоїть. Поляки все заблокували і, фактично, взяли нас в облогу», — говорить власник мережі «Медтехніка» Олексій Давиденко.
За повідомленням Deutsche Welle, збитки відчувають й компанії третіх країн. Так, витрати німецьких компаній з доставки товарів до України зросли вдвічі, а в деяких випадках — учетверо. Виникли труднощі у німецьких промисловців, які пов'язані з українськими ланцюжками поставок.
Читайте також: Україна домовилася з Румунією про збільшення експорту української продукції
Окрім цивільної економіки, в Україні страждає й військове виробництво, адже не всі комплектуючі проходять, як військові товари, і можуть заїхати поза чергою. «Щоб збирати дрони в Україні, їх потрібно звідкись привозити», — наголошує Юлія Клименко.
Чи буде дефіцит у магазинах
«Обмеження руху на польському кордоні збільшило терміни доставки продукції європейських виробників і підвищило вартість автомобільного транспорту. Ці дії негативно впливають на наявність імпорту в роздрібних мережах, збільшують ризики дефіциту імпортозалежних категорій і ведуть до зростання роздрібних цін, скорочення цінових акцій та пропозицій для українських споживачів», — розповіли в пресслужбі АТБ.
Представники мережі зазначають, що, окрім польських товарів, через заблоковані пункти пропуску до нас доставляються товари з країн Балтики, Німеччини, Нідерландів тощо.
За словами комерційного директора SPAR Едуарда Ляшука, через проблеми на кордоні мережа не може отримати закуплені кондитерські вироби, оливки, солодку консервацію.
Водночас, наразі мова йде, максимум, про тимчасову відсутність деяких брендів. Ризику серйозних проблем і, тим паче, відсутності життєво необхідних товарів немає.
Аналітик Українського клубу аграрного бізнесу Світлана Литвин переконана, що ключовими товарами Україна себе забезпечує.
«Минулого року ми ще мали потребу в деяких видах овочів через окупацію півдня України, де вони вирощувалися. Цього року це питання вже вирішилося шляхом вирощування цих овочів на території усієї України. Виняток становлять невелика група товарів, включаючи сезонні фрукти. Але проблеми з поставками цих груп товарів не загрожують продовольчій безпеці країни», — пояснює вона.
Немає в Україні й кризи з постачанням медикаментів. За словами міністра охорони здоров'я України Віктора Ляшко, повний спектр лікарських засобів є в наявності у фармдистриб'юторів.
Перерости в катастрофічну ситуації не дозволило те, що продовжували працювати, хоча й з ускладненнями, переходи на словацькому і угорському кордонах, а на румунському та молдавському — проблем не виникало. Деякі імпортери вже переорієнтовуються на ці напрями.
«Протягом грудня авіавантажі їхатимуть в обхід польських аеропортів. Всі фури з Польщі ми вже зараз спрямовуємо на кордони інших країн. З січня взагалі вся морська та авіалогістика буде побудована в обхід Польщі — через Румунію», — розповідає Олексій Давиденко.
Згладжували кути й кроки з деблокування кордону. На початку грудня сторони домовились, що пропускатимуть 7 фур на годину на основних пунктах. Укрзалізниця вирішила перевозити вантажівки потягами.
Єдиний сектор, де могли виникнути проблеми, — постачання пального. До повномасштабного вторжения його до України завозили переважно морем або з рф та білорусі. З 2022 року ключовим напрямом став польський кордон.
За словами директора Консалтингової групи А-95 Сергія Куюна, до третини автогазу потрапляло саме цим шляхом. Відповідно, ринок почав відчувати дефіцит, а ціна цього пального зросла на 30%.
Ситуація з бензином та дизелем краща. «З Польщі йдуть чималі обсяги бензину та дизпального, але вони складають у загальній структурі до 10%, які замістити набагато простіше. І ринок це зробив», — пояснює експерт.
Читайте також: Єдинороги, злотий чи кавалєрка: як заробити на Польщі
Загалом же, блокування кордону, хоча й не створює серйозного дефіциту, розганяє інфляцію та призводить до втрат української економіки. Вирішення проблеми має повернути торгівлю у звичне русло.
Коментарі - 4
При чем! Акцент на то по большей части — Польские продукты — *** !
Украина даже сейчас производит своих продуктов с избытком!