Голова податкового комітету Верховної Ради Данило Гетманцев анонсував головні аспекти податкової реформи, яку планується реалізувати у 2022 році. Про новації та їх наслідки розповів в колонці для Економічної правди координатор експертних груп Економічної експертної платформи Олег Гетман. «Мінфін» публікує скорочену версію статті.
Скасування ЄСВ, 15% на інвестдохід: як планують змінити податки
![Голова податкового комітету Верховної Ради Данило Гетманцев анонсував головні аспекти податкової реформи, яку планується реалізувати у 2022 році.](/img/2022/79387873/6f0740653f7ff92c79e800ded25e34a5.jpeg?1642502315)
Заплановані зміни
Серед ключових запланованих елементів реформи — зменшення навантаження на фонд оплати праці до 25% сукупно (скасування ЄСВ із 1 січня 2023 року, встановлення базової ставки ПДФО з 2023 року на рівні 30%, із подальшим зменшенням її до 25% протягом декількох років, скасування військового збору з 2023 року).
Встановлення єдиної ставки 15% для пасивних та інвестиційних доходів, а також ставки у 10% для доходів від оренди нерухомості.
Також йдеться про запровадження інституту оподаткування домогосподарств, що передбачає сплату податків уповноваженим представником домогосподарства та подання єдиної декларації про майновий стан і доходи.
Передбачається запровадження нових податкових пільг для фізичних осіб, зокрема — гарантоване повернення з бюджету ПДФО для певних категорій населення (наприклад, багатодітних та малозабезпечених родин), повернення 50% сплаченого ПДФО на погашення іпотечного кредиту тощо.
Ще планують запровадити спеціальний режим оподаткування фізичних осіб, які ведуть окремі види професійної діяльності (без необхідності спеціальної реєстрації): таксі, ремонт нерухомості, послуги з перекладу, освітня або викладацька діяльність поза закладами освіти та інше.
І наостанок — запровадження податку на виведений капітал для МСБ, дохід яких не перевищує 200 млн грн за попередній рік.
Тож, як такі зміни вплинуть на бізнес та громадян?
Зниження навантаження на фонд оплати праці
Зараз, за оцінками різних соціологічних служб та аналітичних центрів, рівень тінізації заробітних плат складає 33−50%. За розрахунками фахівців аналітичних центрів, масштаби ухилення від сплати податків та зборів під час виплати заробітних плат оцінюються у 220−300 млрд грн щороку, а втрати бюджету від них складають від 110 до 159 млрд щороку.
Причин, через які значна частина працівників працює без оформлення або на мінімальній заробітній платі, а іншу частину отримує у «конверті», щонайменше три:
- Зависоке навантаження на фонд оплати праці (34% — ефективна ставка, 51% відношення виплаченої з/п до сплачених податків). Україна за цим показником є «антилідером» серед подібних за рівнем економічного розвитку країн.
- В Україні трудові відносини досі регулюються застарілим Кодексом законів про працю, прийнятим ще у СРСР та розробленим в умовах радянської адміністративно-командної економіки, в якій єдиним роботодавцем була держава, зокрема, державні підприємства.
- Працівники у частині випадків не бажають офіційного оформлення через їх бажання отримувати субсидію на житлово-комунальні послуги.
Ці схеми ухилення від сплати зарплатних податків та зборів неможливо подолати виключно контролем чи адміністративними заходами, тому що навантаження на фонд оплати праці надмірне, а трудове законодавство — вкрай обтяжливе.
Запропоноване новою податковою реформою рішення — зниження навантаження на фонд оплати праці до 25% — виглядає збалансованим та оптимальним. Компенсаторами недонадходжень до бюджету мають бути скорочення неефективних видатків бюджету та модифікація податків на землю і майно.
Читайте також: Де візьмуть гроші на економічний паспорт українця
Разом із тим, необхідно лібералізувати та дерегулювати архаїчне трудове законодавство, привести його до сучасних реалій, а також врегулювати питання із зв’язком субсидій та заробітних плат.
Податок на виведений капітал
Для України рішення про відмову від класичного оподаткування прибутку і переходу до інноваційної моделі податку на розподілений прибуток (distributed profit tax) або, як його назвали в Україні, податок на виведений капітал (ПнВК), є досить складним та неоднозначним. Попередні спроби його впровадження викликали гострі дискусії.
Аналогічна ситуація спостерігається і в економічній науці, де присутня давня дискусія з приводу доцільності чи недоцільності корпоративного податку, як такого, що здійснює негативний вплив на заощадження та інвестиції.
Теоретичний консенсус зміщується з питання про те, чи варто обкладати податком прибуток підприємств, до питання про те, в якій мірі і в який час має застосовуватись податок.
Аналіз досвіду застосування ПнВК у різних країнах свідчить, що запровадження нової моделі оподаткування позитивно впливає на залучення інвестицій. У низці країн спостерігалися рекордні показники прямих іноземних інвестицій.
Можна говорити про підтверджені фактами позитивні ефекти у короткостроковій і середньостроковій перспективі, в той же час для оцінки ефектів у довгостроковій перспективі необхідні подальші спостереження за країнами, які запровадили ПнВК.
Щодо впливу на зростання ВВП, то через вплив багатьох різних факторів неможливо виокремити вклад ПнВК.
Вплив моделі ПнВК для МСБ (яка передбачена Податковою реформою 2022) на залучення інвестицій та зростання ВВП — вкрай складно спрогнозувати, внаслідок її відмінності від моделей, які вже застосовуються у Естонії, Грузії, Латвії.
Читайте також: Яких змін чекати бізнесу від «антиахметівського» закону
Проте початок переходу від дискреційного податку на прибуток до інноваційної моделі оподаткування розподіленого прибутку в Україні є кроком у правильному напрямку.
Спеціальний режим оподаткування самозайнятих
Дрібний бізнес, в тому числі у формі самозайнятості, відіграє важливу роль в економіці будь-якої країни з низки причин.
Зокрема, це гнучкі умови праці, які дозволяють збільшити інклюзивність ринку праці, це зручний старт для підприємництва та багатьох радикальних інновацій, конкуренція виробників товарів та послуг на споживчому ринку створює сприятливі умови для покупців, покращує якість життя та збільшує купівельну спроможність доходів населення тощо.
Українська система спрощеного оподаткування (ССО) є доволі сприятливою, порівнюючи з іншими країнами, та створює загалом непогані можливості для тих самозайнятих осіб, для яких така діяльність є основною.
Але існує проблема негнучкості термінів переходу на ССО та неможливість робити це епізодично, за потреби. Через це отримувати додаткові до основної роботи заробітки на нерегулярній (наприклад, сезонній) основі в легальному секторі для самозайнятих осіб може бути обтяжливо та невигідно, тому цей сектор залишається в «тіні».
Крім того, певна частина самозайнятих не готова реєструватися офіційно через обтяжливість процесу відкриття та закриття ФОП, додаткової звітності, можливих перевірок тощо.
Для добровільної легалізації мікробізнесу треба запропонувати відповідним економічним суб'єктам привабливу пропозицію, яка б могла водночас приносити помірні бюджетні надходження.
Передбачений податковою реформою спеціальний режим оподаткування фізичних осіб, які ведуть окремі види професійної діяльності (без необхідності спеціальної реєстрації), надає можливість легально працювати десяткам тисяч фізосіб, які працюють нерегулярно.
Читайте також: Зарплата на вимогу: коли цей сервіс буде в Україні
Для послуг таксі, ремонту, послуг із перекладу, освітньої або викладацької діяльності поза закладами освіти, допоміжних послуг тощо — це сприятлива можливість для легальної роботи без зайвої бюрократії та ризиків.
Коментарі - 90
«Слишком высокая нагрузка на фонд оплаты труда (34% — эффективная ставка, 51% соотношения выплаченной з/п к уплаченным налогам). Украина по этому показателю является „антилидером“ среди стран, подобных по уровню экономического развития.» — это нужно менять.
Это не новый налог, это изменение существующего налога.
Вот это бляха неожиданность. У нас ушло всего-то 30 лет и десятки процентов недополученного экономического роста, чтобы до последнего гетьманцева дошла такая очевидная истина.
То есть налоги на недвижку, землю, автомобили и акцизы на порядок увеличат. Следовательно те накопления которые до этого вкладывались у нас в бетонометры, прийдётся вкладывать в бетомометры в Польше.
https://napolshu.com/kakie-nalogi-nado-zaplatit-pri-pokupke-kvartiry-v-polshe.html#:~:text=%D0%9F%D1%80%D0%B8%20%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D1%83%D0%BF%D0%BA%D0%B5%20%D0%BA%D0%B2%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D1%80%D1%8B%20%D0%BD%D0%B0%20%D0%B2%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%87%D0%BD%D0%BE%D0%BC,%D0%BB%D0%BE%D0%B6%D0%B8%D1%82%D1%81%D1%8F%20%D0%B8%D1%81%D0%BA%D0%BB%D1%8E%D1%87%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D0%BE%20%D0%BD%D0%B0%20%D0%BF%D0%BB%D0%B5%D1%87%D0%B8%20%D0%BF%D0%BE%D0%BA%D1%83%D0%BF%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%BB%D1%8 °F.
При владении 0,85 злотого за метр в год.
Плюс если покупает иностранец, надо разрешение от МВД.
Доходи фізичних осіб це завжди витрати юридичних осіб, то замість того, шоб посилити контроль за доходами та витратами юридичних осіб, держава намагається посилити контроль за доходами фізичних осіб.
Так само, аби досягнути детенізації економіки треба намагатися виводити з тіні не доходи фізичних осіб, а доходи та витрати юридичних осіб, власники яких і стають олігархами.
Мало того, олігархам замість підвищення навантаження на тіньові доходи та витрати пропонують «цукерочку» у вигляді… зниження навантаження на фонд оплати праці
Що, у податковій не розуміють, що фонд оплати праці це всього СКЛАДОВА частина витрат,і що зменшуючи навантаження на оплату праці вони зменшують витрати та збільшують доходи юридичної особи, з чого й формується прибуток, а з ним і доходи олігархів?
І все це в межах оголошеної боротьби з цими самими олігархами!!!
А потім вони дивуються, чому ж прірва між бідними та багатими — РОСТЕ, а не зменшується, а народ зубожіє, а не збагачується.
К, примеру, у юрлица работает Вася и получает реально 10 тыс. При этом по бумагам 4 тыс и с этой суммы налоги идут, а 6 тыс в конверте.
Юрлицо в затраты может закинуть лишь те самые 4 тыс.
Я очень сильно упрощаю математику.
Расчет же в итоге, чтобы юрлицо отражало в своих расходах всю реальную з/п Васи — а это 10 тыс.
С этой точки зрения затраты увеличились и соответственно прибыль предприятия уменьшилась.
ИМХО.
Контроль физиков с точки зрения их доходов/расходов — единственно верный способ жесткого учета оплаты налогов.
США и ЕС тому пример. Я не говорю, что это идеальная схема, но это всяко лучше, чем пытаться глубже и детальнее анализировать деятельность юр. лиц.
Юр-лицо не просто может, а ОБЯЗАНО закинуть в затраты те самые реальные 10 тыс.
Интересно получается, доходы юриков, которые ОБЯЗАНЫ вести налоговую документацию государство НЕ хочет контролировать, а доходы физиков, которые НЕ обязаны вести налоговую документацию — ХОЧЕТ.
Вам не кажется это НЕлогичным?
Что легче «глубже и детальнее анализировать» — кто ведёт или НЕ ведёт налоговую документацию?
В США и ЕС именно так и делают, а мы — «идём своим путём».
Юр-лицо не просто может, а ОБЯЗАНО закинуть в затраты те самые реальные 10 тыс.
Что-то я запутался в Ваших рассуждениях.
Вы говорили о том, что мол:
що фонд оплати праці це всього СКЛАДОВА частина витрат,і що зменшуючи навантаження на оплату праці вони зменшують витрати та збільшують доходи юридичної особи, з чого й формується прибуток, а з ним і доходи олігархів?
Мое сообщение было посвящено этому:
фонд оплати праці це всього СКЛАДОВА частина витрат — ЭТО ВЕРНО
що зменшуючи навантаження на оплату праці вони зменшують витрати — ЭТО СПОРНО, если все останется, как есть и Васе так и будут платить официалку 4 тыс и 6 в конверте; но основная идея снижения налоговой нагрузки на ФОТ, чтобы начали выходить из тени и платили официально 10 тыс и налоги с этой суммы;
доходи юридичної особи, з чого й формується прибуток, а з ним і доходи олігархів — ЭТО ВЕРНО, но только если после уменьшения налоговой нагрузке все также и останется в тени.
В США и ЕС именно так и делают
У них там кошмарят физиков, а за юриками бегают меньше.
Яркий пример тому, я когда счет открываю в банке в Украине мне задают вопрос — не являюсь ли я гражданином США и т. д. Именно с той целью, чтобы знать все активы физика. Чтобы потом точнее налоги посчитать.
И каждая семья на западе в конце года сдает налоговую декларацию такую, что без консультанта и юриста не сдашь. И сравните с нашей реальностью.
Именно этим путем будет идти и Украина. О каком «своем пути» Вы толкуете — не понимаю. Мы же копируем запад на 100%.
Ну вот смотрите ,цитирую — уменьшение нагрузки на фонд оплаты труда до 25% совокупно (отмена ЕСВ с 1 января 2023 года
Разве отмена ЕСВ это не снижение затрат для работодателя?
Именно этим путем будет идти и Украина. О каком «своем пути» Вы толкуете — не понимаю.
Что тут непонятного — доходы юриков, которые ОБЯЗАНЫ вести налоговую документацию государство НЕ хочет контролировать, а доходы физиков, которые НЕ обязаны вести налоговую документацию — ХОЧЕТ.
Вам не кажется это НЕлогичным?
Что легче «глубже и детальнее анализировать» — кто ведёт или НЕ ведёт налоговую документацию?
Прочитайте внимательнее и ответьте на вопросы и всё.
Я в курсе как на западе всё делается — прожил там 13 лет,и декларации подавал.
«Свой» путь я потому и назвал ,что делаем — наоборот,это типа «круглое — носим,квадратное — катаем».
6 тис которые в конверте, тоже где-то нужно взять
Это если у Вас 100% доходы в белую. Если так, то на таких предприятиях обычно все в белую и с кэшом очень туго ибо нет его.
А львиная доля компаний просто имеет доход как по Ф1 так и по Ф2, поэтому конверт центры конкретно в этом вопросе — не самый лучший пример. Хотя их для оптимизации налогов используют активно.
ИМХО.
И вообще перелом начнется в тот момент, когда мы им в лицо будем говорить: мои налоги = твоя зарплата. И тогда сразу понятно кто кому служит.
Ну зачем Вы так буквально, а?
Я же говорю про переворот в сознании, а не про сказать в глаза.
Есть сейчас:
1. Налоги не плачу или не знаю, что плачу или сознательно уклоняюсь.
2. Пофигу кого выбирать во власть и не задаюсь вопросом зачем человек идет на з/п в 15 тыс грн. Если задаюсь, то получается — он сознательно понимает, что будет «левый доход», а такое не беспокоит только если сам человек живет в такой же парадигме.
3. Уверен что все должно быть бесплатно и комуналка только падать.
Реальность и вопрос ее принятия:
1. Налоги платят все, даже те кто думает, что их не платит.
2. Сильное государство там где с налогами все норм — они высокие и их платят (хотя случаи уклонения всегда есть, были и будут, но их меньше).
2. Государство живет за счет налогоплательщиков. Как следствие все кто платит налоги косвенно — это работодатель для всех гос. служащих. А если мы работодатели, то и отношение к ним должно быть соответствующее — Вы берете человека на понятный фронт работ с понятным окладом.
3. Бесплатно ничего не может быть — точнее сказать может, но за это все равно кто-то заплатит.
4. Комуналка не может ТОЛЬКО падать = зависит от ситуации на глобальных рынках + локальной + инфляция (грубо). В случае с Украиной это почти всегда означает РОСТ.
Пенсия у нас сейчас в любом случае не накопительная, а солидарная, потому что там было уплачено — значения особого не имеет так как пенсию будут платить из налогов и сборов детей и внуков. Она и сейчас уже во многом платится из общего бюджета поскольку того что насобирали в виде 22% — не хватает.
Это одно и то же. И там не 34, а 41.
а дефицит компенсируют другими налогами (например на землю).
Налог на землю есть и сейчас, я его плачу. Идёт он на совершенно другие цели, никак не пересекается с ЕСВ.
После модификации налог на землю может перестать быть местным и растворится в общем бюджете
Зарплата 100, а не 80,5. 80,5 это нетто которое работник получает на руки и это нигде и никогда не называется зарплатой.
Но это отдельная ошибка.
Поскольку ЕСВ и НДФЛ считается от зарплаты (оклада в твоем системе ценностей), то и именно эту число надо брать как основу для расчёта налогов. А не то которое отражает расходы работодателя на оплату труда работника. Потому 41,5, но никак не 34. А то ты там довычисляешься что у нас НДС на 20%, а 16,6%.
ООООК
Распространённый кейс в Украине. :D
Что мешает уже сейчас копить себе на пенсию самому, а не полагаться на те крохи которые будет платить государство?
Это наоборот правильный путь: сколько накопил всё твоё. Или кто-то думает что если оставить 22% то на пенсии можно будет шиковать?
Мои дед и баба всю советскую жизнь платити эти 22% или сколько там было в те времена. И не смотря на то что при Кучме, Ющенко и Януковиче мы, дети и внуки, всё ещё платил 22% — жили они не очень сытно и мои родители и дяди с тётями им помогали деньгами помимо тех 22%.
Да и советские пенсионеры не запомнились мне как довольные и обеспеченные люди.
И вы рассказывайте © Никто никакие налоги не отменял и не собирался. Более того напомню что был налог на яйца. Я его не платил только в силу возраста, все прочие платили.
К слову, к 1960 году уже отменили трудодни в колхозах? Паспорта крестьянам ещё не давали, это я и так знаю.
Ещё напомню что в 1961 году произошло одно интересное событие отраженное на многих советских копейках.
Попробуй открой и прочитай. Ты же не читал, не та ли? А я всегда читаю оригиналы и первоисточники.
Ты так пишешь будто государство гражданам нужно лишь для того чтобы пенсию получать.
Ну и напомню что вместе с ЕСВ налог составляет 41 процент, потому снижение его до 30 в любом случае не хуже чем сейчас. Ты точно хочешь продолжать платить 41% в расчёте на миску супа после 60?
Мы обсуждаем идею снижения налогов, а находятся люди которые ради призрачной пенсии в будущем готовы платить государству 41% сейчас и не хотят брать на себя ответственность за свою старость.
работодатель платит 22грн налога и 100грн зарплаты
в дальнейшем человек будет платить 30грн, т.е 30%
работодатель будет платить 100грн зарплаты
работодатель в выигрыше 22грн
а человик в «-»
кому выгодно?