Вже який тиждень триває публічне протистояння банкірів і торговців щодо карткових комісій. Аргументи обох сторін виглядають переконливими. «Мінфін» вирішив розібратися, чим це загрожує клієнтам.
Як зміняться карткові комісії та що виграють клієнти
![Вже який тиждень триває публічне протистояння банкірів і торговців щодо карткових комісій.](/img/2021/62383287/cf6f4637a28f6a35a8925710dda554db.jpeg?1617204660)
За що боролися
Стрімке зростання безготівкових операцій за допомогою платіжних карток зіграло з ринком злий жарт. Торговці, які приймають картки до оплати, посварилися з фінансистами, що забезпечують даний сервіс.
За даними НБУ, за підсумками 2020 р. обсяг таких операцій перевищив 2,2 трлн грн. За останні 5 років безготівковий картковий обіг зріс більше ніж в у 6 разів!
Обсяг безготівкових карткових операцій, млрд грн
2014 | 255,2 |
2015 | 384,8 |
2016 | 571,3 |
2017 | 834,9 |
2018 | 1 297,4 |
2019 | 1 798,3 |
2020 | 2 208,7 |
Більше половини безготівкових операцій — розрахунки картками через термінали або в інтернеті.
За прийом платіжних карток (еквайринг) торговці платять банкам в середньому 2% від безготівкового обороту. Тобто, тільки за минулий рік банки отримали від роздрібної торгівлі за прийом карток понад 44 млрд. грн!
Особливо вражаючі суми платні за еквайринг набігли у великих торговців типу Rozetka. «За оренду 90 магазинів, всіх складів і всіх наших офісів ми щорічно витрачаємо менше, ніж на банківську комісію!», — написав у своєму Facebook Владислав Чечоткін. Більш того, рітейлери запевняють, що приймати готівку і обслуговувати цей обіг — в рази дешевше!
Як в Європі
Не дивно, що торговці через парламентське лобі в черговий раз вирішили «прокачати» тему із законодавчими обмеженнями на карткові комісії. Вищезгадану еквайрингу комісію запропонували зменшити вдвічі, обмеживши 1%. Комісію інтерчейндж (interchange), яку отримують емітенти карток, лімітувати 0,5%. Ця комісія включена до еквайрингової.
Читайте також: У гаманцях українців накопичилося багато непотрібних карток
Благо практика регулювання карткових комісій є поширеною у світі, зокрема, в Європі. Саме під соусом гармонізації законодавства просуваються обмеження в законопроекті № 4364 «Про платіжні послуги», який зараз готується до другого читання у Верховній Раді. Правда, є суттєва відмінність: п'ять років тому ЄС обмежив тільки міжбанківську комісію — interchange. При цьому результати даної новації сумнівні. Прикладів обмеження еквайрингової комісії в світі всього два — в таких різних країнах, як Австралія та Індія.
Еквайрингова олігополія
Лобіюючи ліміти, торговці посилаються на монополізацію еквайрингового сегмента карткового ринку. І, треба визнати, небезпідставно. Станом на 1 лютого в Україні функціонувало майже 370 тис. торгових PoS-терміналів. Майже 60% пристроїв встановив і обслуговує державний Приватбанк. Всього на топ-3 гравців, серед яких також державний Ощадбанк і Райффайзен Банк Аваль, припадає майже 87% всього парку PoS-терміналів.
«Економікс» охарактеризував би такий розклад, як мінімум, олігополією.
Варто зазначити, що в даному випадку мова йде про наземні (фізичні) магазини. Тоді як онлайн-торговці також активно приймають до оплати картки. До речі, вони платять за послугу еквайрингу більше, ніж офлайнові колеги. «Комісія за такі операції трохи вище звичайної, так як розрахунки в мережі є більш ризиковими, ніж звичайні транзакції», — зазначає Разван Мунтяну, роздрібний заступник голови Приватбанку.
Топ-5 банків за кількістю торговельних PoS-терміналів на 01.02.2021
Місце | Банк | Кількість, тис штук |
1 | Приватбанк | 219,9 |
2 | Ощадбанк | 70,1 |
3 | Райффайзен Банк Аваль | 31,3 |
4 | 14,1 | |
5 | 5,8 |
Комісійні відмінності
На відміну від еквайрингової комісії, яка встановлюється ринком, комісія емітента картки — interchange — регулюється платіжними системами.
«Ставку міжбанківської комісії визначає платіжна система на основі об'єктивних ринкових факторів. Для платіжних систем вона не є джерелом доходу», — йдеться на сайті Visa. Ця система встановлює розмір міжбанківської комісії, виходячи з рівня розвитку ринку, а також необхідності стимулювати цей процес: впроваджувати нові платіжні рішення, розширювати інфраструктуру безготівкових розрахунків.
«Темп розвитку України — унікальний саме завдяки свободі ринку», — запевняє Віра Платонова, керівник українського представництва Visa.
В Україні міжбанківський interchange становить в середньому близько 1,5%. Для порівняння, в країнах ЄС на законодавчому рівні ця комісія обмежена 0,2% за дебетовими картками і 0,3% — за кредитними. Тобто, в середньому в 6 разів менше, ніж у нас!
Куди йдуть гроші
Вітчизняні банкіри запевняють, що левова частка їх карткових заробітків спрямовується на розвиток інфраструктури, а також різноманітні програми лояльності і «плюшки» для клієнтів. Як приклади, називаються:
- безкоштовні зарплатні та бюджетні картки. Хоча, насправді, наприклад, за зарплатний «пластик» платить роботодавець;
- довгі (до двох місяців) пільгові періоди за кредитними картками;
- солідні кешбеки (cash-back) за оплату певних покупок.
Банкіри запевняють, що в Європі такого немає і близько: мовляв, палітра карткових сервісів там набагато бідніша і платити доводиться за кожен чих.
Читайте також: Чому можуть зникнути безкоштовні картки і кешбек
Правда, ці посили не підтверджують самі мешканці ЄС.
«Що за маячня? Я нічого не плачу. І відколи це „плюшок“ тут немає?», — обурюється наша співвітчизниця, співробітниця одного з найбільших банків, що проживає в Польщі понад 5 років.
В якості аргументів починає перераховувати карткові бонуси:
- тут до 26 років взагалі все безкоштовно за картками
- вони — мультивалютні: до 5 валют на одній картці відразу і все безкоштовно
- часто за відкриття рахунку банк ще й доплачує по 100 — 200 злотих, або дарує подарунки: наш банк 2 роки презентував навушники і смарт-годинники
- у мене кредитка. 54 дні є для погашення. Ще жодного разу не платила за неї за обслуговування
- кешбек теж є під різні паркінги тощо
- 100% PoS-терміналів — приймають картки безконтактно!
«Якщо чесно, я не знаю, чого ще тут немає», — резюмує співрозмовниця «Мінфіну», додаючи, що будь-який поляк може відкрити рахунок онлайн. Такий сервіс поки що недоступний тільки іноземцям.
У той же час, авторитетний український банкір, який проживає понад 5 років в Берліні, підтвердив «Мінфіну» тези наших «картковиків» про консервативність тамтешнього ринку.
По-перше, відкрити рахунок онлайн не завжди можливо навіть у віртуальних банках, не кажучи вже про класичні.
По-друге, відкриття рахунку та його подальше обслуговування, як правило, — платне: коштує від 10 до 20 євро на місяць.
По-третє, кредитний ліміт відразу ніхто не встановить навіть при наявності депозиту. Кредитну історію потрібно напрацьовувати мінімум 6 місяців. Німці орієнтуються на наявність стабільних надходжень, а не накопиченого добробуту. Пільговий період є, але не більше 30 днів. Ставки за картковими позиками високі — до 19% річних.
Компромісу не відбулося
Обидві сторони конфлікту — і торговці, і банкіри — апелюють до клієнтів.
Банкіри хизуються небаченими в світі сервісами для українців. У свою чергу, торговці запевняють, що зниження карткових комісій дозволить зменшити ціни на товари.
Але як банкіри не можуть підтвердити, скільки саме грошей витрачається на бонуси і плюшки, так торговці не можуть гарантувати зниження цін у разі обмеження комісій.
На цьому тлі цілком логічним виглядає компромісний варіант:
-
обмежити еквайрингу комісію 1%,
- інтерчейнж — 0,5%,
- спірний 1% автоматично перераховувати власникам карток за кожну операцію у вигляді знижки або кешбека. Відмінний стимул для розрахунку картками.
Про досягнення такого компромісу минулого тижня в своєму Facebook повідомив Олег Гороховський, засновник monobank.
За словами фінансиста, домовленість була досягнута в ході спільної зустрічі з керівником комітету Верховної Ради з питань фінансів, податкової та митної політики Данилом Гетманцевим за активного сприяння голови підкомітету ВР з питань функціонування платіжних та інформаційних систем і запобігання легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, Ольги Василевської-Смаглюк і заступника голови НБУ Олексія Шабана.
«Всі учасники зустрічі визнали пропозицію цікавою і оптимальною. Платіжні системи Visa і MasterCard погодилися ввести автоматичний розрахунок і зарахування винагород клієнтам з 1 червня 2021 р., — написав Гороховський, — … Як і було задумано, в результаті цих змін виграють кінцеві покупці. З чим я вас всіх і вітаю! Сподіваюся, що саме цей варіант і проголосує Верховна Рада».
Здавалося б, конфлікт вичерпано… Але ж ні. У коментарях навіть деякі народні депутати поставили під сумнів легітимність досягнутих домовленостей.
А вже у понеділок (29 березня) відбувся прес-брифінг, організований Нацбанком. Представники фінансового сектора (банкіри, функціонери, представники МПС) сипали забійними аргументами проти «комісійних» обмежень. При цьому про нібито досягнутий компроміс ніхто навіть не згадав.
На поставлене «Мінфіном» питання ребром, виразної відповіді від спікерів так не прозвучало. Адвокатом цієї ініціативи виступила Ольга Василевська-Смаглюк. Як і Гороховський, вона виступає проти обмежень, але «за» розумні компроміси.
Розкол серед банкірів
Разом з тим, в ході брифінгу Антон Тютюн, заступник голови Ощадбанку, повідомив про підписання трьома банками (Приватом, Ощад і Райфом), які найбільше вклалися в розвиток карткової інфраструктури, Меморандуму про спільні дії на картковому ринку. Слід зазначити, що monobank має істотну відмінність від інших карткових банків, яка й диктує його поведінку. Будучи одним з найбільших емітентів карток, він взагалі не займається еквайрингом. Станом на 1 лютого картковий портфель mono налічував 3,2 млн активних карток. Більше тільки у державних Привату і Ощаду.
Топ-5 банків за кількістю активних карток на 01.02.2021
Місце | Банк | Карток, млн. штук |
1 | Приватбанк | 22,2 |
2 | Ощадбанк | 5,7 |
3 | 3,2 | |
4 | Райффайзен Банк Аваль | 1,9 |
5 | Укрсиббанк | 1,2 |
Приватний шантаж
Тим часом, картковий гігант — Приватбанк — відкритим текстом через пресслужбу загрожує в разі законодавчих обмежень карткових комісій ввести такі «санкції»:
- банки будуть змушені скасувати грейс-період за кредитними картками.
- понад 119 тис. підприємців і точок малого бізнесу можуть втратити доступ до платіжних технологій і можливість отримувати оплату за безготівковим розрахунком
- зросте вартість обслуговування карток для клієнтів: середня ціна досягне 200 грн на рік
- Приватбанк відключить послуги на кшталт Apple Pay і Google Pay, які дозволяють платити гаджетами (смартфонами, годинами) замість «пластика»
Коментарі - 72
Аргументы стороны снижения интерченжа не выглядят убедительными. Там в принципе и аргументов никаких нет кроме «мы хотим платить меньше». Хотение это не аргумент.
В Новой почте комиссия самой Новой почты за наложенный платеж … те же 2% которые упомянуты в статье как комиссия эквайринга. Но в эти 2% не входят затраты Розетки на получение этого платежа и затраты покупателя на посещение Новой почты с пачкой наличных.
Итого обслуживание наличных тянет минимум на 3−4%.
чаще других становятся реальной действительностью…
Кешбека нет. И многих прочих плюшек которыми пользуются украинцы, но которых в принципе нет в польских банках, например переводы между картами. Соотечественница наверняка владеет всего лишь одной картой одного банка, потому обороты по карте и поступления на счёт зарплаты позволяют избегать оплаты за ведение счёта и оплаты за пользование картой. А если бы у неё как у продвинутого в теме карт украинца, были карты двух-трех (у меня лично пяти, у других бывате и больше), то ей пришлось бы за каждую карту платить минимум 6−7 злотых каждый месяц. А если это премиум карты, которые достаточно популярны в Украине, то ей бы это обошлось в разы дороже.
Единственное преимущество конкретно в Польше. Но это никак не связано с регулированием интерченжа, это государственная программа привлечения молодежи, тоесть совершенно отдельная тема.
В остальных 27 странах ЕС и прочих странах не-ЕС из Европы нет такого варианта как бесплатная карта до 26 лет.
А это даже не конкретно в Польше, а конкретно в отдельном польском банке, как я догадываюсь речь или о Миллениум, или о мбанке. В прочих банках мультивалютности по дефолту нет, есть большие комиссии за конвертацию. К пример в моём Getin Bank комиссия за конвертацию 4,5%! Хорошо что я не поляк и не езжу с этой картой в другие страны.
Опять же при чём тут обсуждаемая тема интерченжа? Разве задача статьи сравнить плюшки предлагаемые банками для завлечения клиента? Тогда почему не расмотрены плюшки британских банков, там за переход из другого банка платят фунтами, а это в четыре раза дороже злотого.
ХЗ о чём это. У пани в СкайКеш есть какой-то кешбек на оплату парковки? А при чём тут банк?
Опять же чисто польская история. А в Германии или Нидерландах, или Великобритании всё немного не так. В Нидерландах надо ещё и карту иметь специальную местную ибо с мастеом и визой не примут, доставай кеш.
Да ладно. С украинским МастерКардом неоднократно там бывал, никаких проблем не испытывал (магазины, парковки, терминалы с билетами на общественный транспорт, онлайн-платежи).
Другой вариант проверенный лично: в Великобритании далеко не во всех местах принимают небританские карты. Возможно офлайн-магазинов и АЗС это касается в меньшей мере, а вот попытка купить билеты на ЖД заранее через сайт (это заметно снижает цену билета) может обернутся проблемой. Хотя это уже не относится к теме эквайринга, это чисто национальная особенность банковской системы. Из-за этой проблемы купить билеты на авиашоу через сайт не удалось, пришлось покупать уже на месте благо на этом авиашоу продажа на месте есть. Но есть и варианты когда билеты продаются только заранее. Островитянские заморочки короче говоря.
Если она не знатет то зачем вообще тянуть это в сравнение?
Ну вот, наверное автору надо было перечитать свою статью и просуммировать сравнние, а не делать из статьи песню чукчи.
Х***се
Автора не удивил бред этой идеи? Как можно перечислить клиенту 1% если до банка эммитента дойдёт лишь 0,5%?
Отвечу за пани.
Банковский перевод занимает от (в лучшем случае) 3−5 часов до двух дней (в один день деньги отправляются, например после обеда, во второй день деньги получаются, скорей всего тоже в районе обеда). Быстрые банковские переводы (Elixir Express) существуют, но они платные, в районе 5-10 злотых за операцию. При этом они всё же не моментальные, а занимают до 15 минут.
Быстрые переводы проводятся только внутри системы BLIK (ещё пару лет назад участниками были менее десяти банков, сейчас 15), а максимальная сумма перевода 500 злотых (или смешные 3575 гривен), пруф со станицы Alior Bank
https://www.aliorbank.pl/dodatkowe-informacje/pomoc/pytania-i-odpowiedzi/Czy-moge-zmienic-limity-transakcji-BLIK-oraz-przelewow-na-telefon-BLIK
Насколько я знаю без комиссии перевод идет до 3х раб. дней (перевод на IBAN), если с комиссией, то моментально. В чем разница?
По регламенту перевод может идти до трёх банковских дней. На практике редко когда перевод идёт больше часа, обычно 20−30 минут.
Какой регламент проведения платежей Elixir я не углублялся, может быть тоже 3 дня. Но сама организации работы банков в этой системе не позволяет провести платёж быстрее чем 2−3 часа, и то при удачном стечении обстоятельств:
* в банках есть 2−3 входящих сессии и столько же исходящих
* платежи проводятся только в рамках сессий, а не в любой момент времени в течение дня, тоесть если клиент сформировал платеж после последней сессии — платеж уйдёт лишь на первой сессии следующего дня
* расписание сессий у каждого банка своё, и вполне может быть ситуация когда из банка отправителя платеж ушел на последней исходящей сессии, а в банку получателе сегодня входящих сессий уже нет, опять платеж уходит на следующий день автоматом
* мне вот на днях переводили деньги, человек отправил платеж в 3 часа дня по польскому времени, деньги пришли ко мне на счёт в 11 следующего дня
Очень странная и неудобная система. Одно преимещество в сравнении с СЭП НБУ — обычные платежи бесплатные, не зависимо от суммы.
Ну и у них банки не проводят платежи в выходные, а у нас уже да, хотя не ещё не все.
Но карты дали нам хорошую и быструю альтернативу, а оплачивается это в том числе и за счёт интерченжа.
слугам народа занесли с Розетки и те издают закон не в пользу государства, а в пользу Розетки. а самое главное в открытую заявляют что Розетка работает мимо кассы принимая нал и налоговая это в упор не видит, зато видят бабушек у метро без кассовых аппаратов. позорища
Уже не первый год периодически покупаю всякие компьютерные прибамбасы для своего предприятия, работающего на общей системе налогообложения с НДС, в различных интернет-магазинах. Розетка декларирует, что продаёт товары с НДС, но мне ни разу не удалось от них по оформленному заказу получить счет на оплату по безналичному расчёту с НДС. После оформления заказа на сайте, через пол-дня или на следующий день звонит какой-нибудь крендель из «Розетки» и радостно сообщает, что именно заказанный мною товар они сейча не могут мне продать по безналу с НДС, но всегда готовы предоставить за наличный расчёт.
Приходиться покупать у менее раскрученных интернет-магазинах, и по меньшей цене, но с документально зафиксированным НДС, который даже через пару лет налоговая не оспаривает, как это у них принято, ссылаясь на налоговые ямы, налоговые скрутки и прочую муть…
Я бы и рад хоть одну гривну дать заработать Чечёткину, но только после того, как его детище «Розетка» полностью войдёт в правовое налоговое поле Украины…
И стала доступна даже помойкам, вроде «розетки».
Вот и берутся «за любую работу»)
А разве сидельцам в тюрьме можно пользоваться фотоаппаратами?
решила опубликовать именно первого апреля…
"Самое дорогое на свете — глупость,
потому что за неё дороже всего приходится платить."
с не самыми крутыми цифрами фолловеров…
Аргументы НБУ вообще никто не хочет воспринимать серьёзно…
Конечно пара сотен кричащих — «долой зажравшихся банкстеров» и «Розетка нам снизит цены» однозначно перекричат негромкие стоны единичных аналитиков с призывом «Астанавитесь».
Конечно тороговым сетям хочется меньше платить банкам и больше брать себе на карман, но что от этих хотелок получит конечный потребитель — по факту ничего.
Я вот тоже в очередной раз купился на заголовок заканчивающийся словами «…и что выиграют клиенты», тем более что статья подписан именем редактора.
Но так и не нашел ни слова про какой-то выиграш клиентов, разве что слова пани рассказывающей как ей нравится обслуживание в польском банке.
Меня уже целую неделю на форуме некоторые оппоненты постоянно третируют такой радужной перспективой — ведь снижение цен коснётся не только плательщиков банковскими картами, а будет доступно всем желающим…
Обязательно снизят!
Вот к примеру продаётся на Розетке сковородка за 1599 гривен (Продавец: Rozetka). После того как банки снизят комиссию эквайринга цена будет обязательно понижена, верю Чечеткину больше всех.
https://rozetka.com.ua/tefal_3168430305489/p273781983/
И тут не исключение конечно же.
Не ту страну назвали Гондурасом)
Вам следует писать для Минфина и выступать для них в роли эксперта.
Где-то через год Минфин публиковал две похожие статьи про открытие счетов в польских банках — я не помню автора, но написано было в разы лучше, мне очень понравилось изложение, я б так не сумел. Так что увы, но писать это явно не моё. Думаю Минфину для информации хватает того что я пишу в комментариях.
У вас получилось лучше.
Это журналисты-гуманитарии с «минфина» все свалили в кучу и смешали.
И тут бы выступить Антимонопольному комитету и не просто с идеей «а давайте я выпишу штраф», а с решением проблемы. Вместо этого Чечеткин рассказывает про то как жадные банки оставляют его без последней рубахи.
Высокие проценты по эквайрингу входят в стоимость товара и оплачиваются не только из карманов владельцев банковских карт, но и из карманов пенсионеров, которые платят за все покупки наличными — ведь цена товара в супермаркете одна для всех …
Только и того, что владельцы БПК взамен получают качественный сервис от банков, акции, кешбэки и активное расширение сети приёма безналичных платежей…
По своим пенсионерам знаю: года два обхаживал чтобы вместо старого затертного кнопочника стали пользоваться смартфоном. Теперь из-за уши не оттянешь от ютуба, звонят бесплатно брату и племяннику через телеграм, а не по международным тарифам, смотрят фотки внуков и сайты транслирующих телеканалы. Хотя вот оплату коммуналки по прежнему делают в кассе банка, но работа по уговариваню ведётся. И ведь даже счета новые открывать не надо: пенсионные банки поддерживают оплату коммунальных.
Некоторые пенсионеры ещё с советских времён почти на генетическом уровне не доверяют банкам и поэтому получают свою пенсию исключительно наличными через Укрпочту даже в городе Киеве.
И я не в праве их осуждать — это их жизнь и их выбор…
Я всего-лишь озвучил тот факт, что если торговые сети «теряют» деньги при приёме безналичных платежей через банковские терминалы, то при оплате наличными эти же торговые сети получают больше денежных средств на размер банковских процентов, так что им грех жаловаться, особенно когда наличная и безналичная оплаты в торговых сетях не сильно отличаются по объемам (примерно 40% и 60%).
Правильно:
«Как изменятся карточные комиссии и когда клиенты начнут за этой доплачивать».
Потребители у нас гарантированно проиграют.
Чем больше покупателей на Розетке тем большим будет доход,
а там где есть большие доходы может появиться и неплохая прибыль…
Если быть точным, то Чечёткин не обещал снижать цены,
а обещал предоставить «хорошие» цены своим клиентам…
— Какие деньги? Вы, кажется, спросили меня про какие-то деньги?
©
до інтересів простих людей ці рішення не мають ніякого відношення, вони їх просто не помітять
Который за это все заплатит.
Дэржаве как раз наплевать.
Об этом известно из записи заседания комитета.
Заместитель председателя НБУ Алексей Шабан отметил, что НБУ и банки до 19 апреля направят в Антимонопольный комитет меморандум о снижении ставок интерчейндж. Согласно меморандуму, до 2023 года ставку снизят до 0,9%.
Он также добавил, что законодательное регулирование межбанковской комиссии ставит под угрозу привлечения платежных систем Stipe и Paypal на украинский рынок. Этими системами пользуются украинские предприниматели, продающие свои услуги на зарубежные рынки.
Шабан пояснил, что эти системы работают, в частности на рынках Европы, со ставкой еквайринга от 2,5%, а следовательно не будут заходить на рынок Украины при условии ее госрегулирования. Соответствующую позицию поддержали в АМКУ.
Председатель комитета Данил Гетманцев отметил, что ставки на рынке действительно слишком высокие, однако регулирование также не поддерживает — нужно найти пути ее постепенного снижения.
P. S. Налоговый комитет передумал поддерживать государственное регулирование банковских комиссий.