Цей тиждень на валютному ринку України минув у продовженні формату корекції поведінки всіх гравців після рішень Нацбанку щодо зниження облікової ставки до 20% річних та змін ставок за депозитними сертифікатами НБУ.
Долар та євро на початку жовтня: чи є ризик швидкого злету курсу
![Цей тиждень на валютному ринку України минув у продовженні формату корекції поведінки всіх гравців після рішень Нацбанку щодо зниження облікової ставки до 20% річних та змін ставок за депозитними сертифікатами НБУ.](https://cloudfront-us-east-2.images.arcpublishing.com/reuters/4SRH2BYBDNKFZJSV4CGHOYD6TY.jpg)
Банки очікувано почали потихеньку знижувати ставки за депозитами, але роблять це відносно обережно, щоб «не злякати» вкладників. І якщо великі держбанки, маючи практично дармові ресурси від своїх клієнтів-військових та від держкорпорацій, особливо «не переймаються» щодо можливого зниження припливу нових вкладників і «ріжуть» ставки активніше, то дрібні та середні гравці собі такого дозволити не можуть.
В умовах війни населення — чи не єдине для дрібних та середніх банків джерело відносно стабільних пасивів. І втрата вкладів для таких фінустанов — це, фактично, повна зупинка їхнього банківського розвитку.
Опублікована на сайті Нацбанку 27 вересня «дорожня мапа» зі «Стратегії пом'якшення валютних обмежень, переходу до більшої гнучкості обмінного курсу та повернення до інфляційного таргетування» (спочатку була озвучена ще 7 липня) проголошує перехід до гнучкості курсу. Але, як наголошує регулятор, це не означає, що НБУ «відпустить» курс у вільне плавання. Нацбанк і далі буде присутній на ринку, і покриватиме структурний дефіцит валюти.
При цьому НБУ йтиме шляхом поступового зняття валютних обмежень у міру виникнення для цього можливостей та умов. Це є ключовим у концепції регулятора. І такі формулювання у Стратегії дозволяють Нацбанку мати тимчасовий люфт для маневру при ухваленні того чи іншого рішення щодо послаблень на валютному ринку.
В умовах низької платоспроможності основної частини населення, високого безробіття, військових дій, повернення податків практично до довоєнного рівня та збереження певного зростання цін, платоспроможний попит на готівкову валюту, навіть у моменти спроб «розігріву курсу», досить обмежений.
А у поєднанні з можливістю тепер її купівлі на картки громадян (до 50 тисяч гривень на місяць в еквіваленті) або на 3-місячні валютні депозити (у сумі до 200 тисяч гривень в еквіваленті), особливого тиску на курс нацвалюти на готівковому ринку не спостерігається. Саме це і є головною причиною швидких (зазвичай за 2−5 днів) згасань останніх періодичних спроб «підвищити» курс.
У цій ситуації власникам обмінників не залишається нічого іншого, як працювати у форматі «з обороту» з невеликим або середнім рівнем спреду між купівлею та продажем у 20−25 копійок за доларом та у 20−30 копійок за євро.
Причому зберігаються і окремі «особливо жадібні» гравці, які виставляють цей спред у межах до 1 гривні. Але тільки в місцях із низькою конкуренцією між обмінниками або в торгових точках, де громадяни мають підвищену потребу саме у гривні для розрахунків за товари та послуги. Не будуть оригінальними у цій тактиці власники обмінників і цими вихідними.
Тому, при ухваленні рішення щодо купівлі або продажу готівкової валюти, не полінуйтеся і обійдіть декілька точок валютообміну, щоб обрати оптимальний варіант. Повірте, витрачені вами зайві 10−15 хвилин часу з лишком окупляться бажаним результатом при купівлі/продажу валюти. Ефективно працюють також і спеціалізовані мобільні додатки, які дозволяють підібрати оптимальний курс із невеликою витратою часу.
При цьому цього тижня було цікаво і на міжбанку. При стабільному коридорі за доларом у межах 36,5686 — 36,9343 гривень, євро, через просідання євровалюти на міжнародному ринку, подешевшав на 20 копійок — із рівня 38,9419/39,3202 ранку понеділка 25 вересня до 38,748/39,1208 гривень на момент закриття торгів в Україні о 15:00 за київським часом.
Ось як це виглядало на міжнародному ринку:
А так реагували котирування євровалюти на торгах в Україні:
Якщо ж повертатися до готівкового сегменту валютного ринку, то, загалом, як і минулого тижня, наразі особливої загрози швидкого злету курсу немає, що дозволяє потенційним покупцям валюти відносно спокійно підбирати найприйнятніші для них умови: як для купівлі валюти на картки чи тримісячні депозити, так і через каси банків чи обмінники финкомпаний.
Прогноз готівкового курсу долара та євро на 30 вересня — 1 жовтня
Курс долара у більшості обмінників цими вихідними перебуватиме в межах коридору: прийом від 37,15 до 37,80 гривень та продаж від 38,10 до 38,25 гривень.
А курс євро в обмінниках фінкомпаній у суботу та неділю перебуватиме в межах: прийом від 40,00 до 40,45 гривень та продаж від 40,65 до 41,00 гривень.
Коментарі - 19
2. Чи дозволить місія МВФ тримати неринковий курс?
3. Чи не здається що НБУ хоче знов включити механізм поступового регулювання курсу імені гонтарьової щоб нагрітися на курсі могли «свої» ті які будуть в курсі що станеться і коли ? 🙀
Проблема в том что есть определенные финансовые принципы на западе . Там нигде нет субсидирования курса местной валюты . И это первое что от нас захотят для нормализации . Типа шок прошел — пора делать все как правильно . А иначе будут сокращать поставки .
Очень тяжело объяснить налогоплательщикам германии что ирландский виски по сниженной цене это за их счет . Они поймут товары первой необходимости , или там что-то нужное , но все скопом — не поймут . Хотите субсидировать — это можно делать просто деньгами из бюджета . Завезли ирландский виски по рыночному курсу типа по 50 , а потом доплатили из бюджета чтоб снизить цену до 36.6. Это будет понимаемо — за ваш счет любой капириз . А когда вы отсубсидируете западными деньгами и ввезете по 36,6 скопом — не поймут .
Тут дело принципа . Как временная схема работало , они понимают — шок , но временное на то оно и временное . И будут требовать адекватного управления внешним долгом .
Вы вложились в гривну , вас не интересует происходящее вокруг .
Всегда субсидируется только узкий четкий объем товаров , остальное оставляется рынку . Это так во всем мире . Хотите дешевле — определите что вы субсидируете и четко выразите это деньгами . Монетизируйте .
Но я смотрю у нас столько своих изобретателей велосипедов … Это просто пипец . Беда для изобретателей что РЕШЕНИЕ будут принимать те кто ДАЕТ ДЕНЬГИ . И это не доморощенные изобретатели . Потому чтоб вы не ныли , приехал МВФ , и скоро параметры курса будут определены . Для МВФ нужно будет представить план — долги , расходы , доходы . И если МВФ не кивнет головой — типа все верно , то поставки денег прекратятся и рыночный курс настанет сам собой .
Еще раз — МИРОВАЯ ПРАКТИКА . Так как это работает в тех странах что дают нам деньги . Не в венесуэлле , не в северной корее , не … короче вы поняли .
2 — ну прошлой весной же не забыли. Все что нужно ввозилось , а ваше виски — нет. значит работает.
Я вложился в доллар. И свое отношение к скачкам курса уже неоднократно высказывал. Не понимаете — так это от недостатка житейского опыта.
То что эта система отработала несколько месяцев и благополучно умерла — хорошо .
Слава богу что решать будут те кто дает деньги . А у них другая система .
Вы мечтаете о прекраснодушном рынке , форексах и покупке акций еппла через смартфон ? мечтайте. Но в реальности нам светят продуктовые карточки , конфискации наличной валюты и общественные работы.
придуманным фактам про сша и великобританию — подтверждения не нашел .
1) за останні три тижні вересня чистими витрачено 2 313,66 млрд доларів. При ЗВР в 40 млрд та отримані своєчасної міжнародної допомоги в 3−5 млрд щомісячно — такі витрати закриваються Нацбанком в спокійному режимі.
2) Поки дозволить, але з поступовим зменшенням валютних обмежень.
3) не виключаю, нажаль.
Вообще на сейчас вероятнее скорый переход на модель свободного курса где НБУ отправляет на рынок фиксированное количество валюты ежемесячно через валютные аукционы .
вот как вы там не нойте , но есть глубинные западные принципы , и они как наши инвесторы будет нас к ним подталкивать . А свободный курс — это типа самые самые основы .