Національний банк завершив роботу над законопроектом «Про банки і банківську діяльність». Про це йдеться в статті «Мінфіну» Що відбувається в НБУ: як Шевченко вчинить з опальними заступниками.
НБУ готує зміни в закон «Про банки і банківську діяльність». Які нововведення чекати
![Національний банк завершив роботу над законопроектом «Про банки і банківську діяльність».](/img/2020/55091394/ae8edde6bf1d7edfdd5eb4420f4b9306.jpeg?1604504015)
Як повідомили в Нацбанку, законопроект передбачає нові вимоги до корпоративного управління: посилює відповідальність ради та правління банку, вдосконалює систему управління ризиками в банках та підвищує її ефективність.
Також законопроект передбачає:
- Впровадження нової структури капіталу.
- Вдосконалення вимог до ліквідності.
- Посилення вимог до корпоративного управління.
«Крім того, Національний банк продовжує впроваджувати систему SREP, яка на даний час є базовою для оцінки ризиків в рамках ризик-орієнтованого нагляду», — йдеться у відповіді Нацбанку.
З інших нововведень, які готуються в НБУ, «Мінфіну» також повідомили про впровадження більш гнучких правил оцінки банками кредитного ризику. Планується розширення переліку клієнтів, яких можна буде оцінювати на груповій (спрощеній) основі.
«Все це буде сприяти зниженню регуляторного навантаження на банки і забезпечувати точну оцінку кредитних ризиків», — вважають в регуляторі.
Чого банки чекають від НБУ
Щоб зрозуміти, чого від Національного банку чекають і хочуть отримати банки, «Мінфін» провів спеціальне опитування керівників українських банків.
Побажань виявилося чимало:
1. Банки просять скасувати кредитні канікули, пільги і послаблення, які вводилися після початку карантину через covid-19. Через них серйозно зменшилися доходи фінустанов, яким стали гірше платити за кредитами.
«Банки серйозно допомогли позичальникам і державі кредитними канікулами та іншими кредитними пільгами. Зараз потрібно думати, як покрити ці витрати, і відкрити для учасників фінансового ринку ширші можливості для збільшення дохідної частини», — прокоментував «Мінфіну» ситуацію голова правління Банку Кредит Дніпро Сергій Панов.
2. Банки лобіюють вступ Ощадбанку до Фонду гарантування вкладів фізосіб на тих же умовах, що й інші учасники. Так буде усунуто перевагу (держгарантія на всю суму вкладу, а не тільки на 200 тис. грн) держструктури, в порівнянні з іншими банками.
3. Збільшення суми гарантування вкладів для фізосіб з 200 тис. грн до 600 тис. Це повинно підвищити довіру вкладників до банків і, відповідно, сум їх вкладень. Попутно від Нацбанку чекають заходів, які дозволять збільшити терміни розміщень коштів на рахунках.
«Ставки за депозитами знижуються, і люди просто припинять нести гроші в банк. Крім того, всі гроші в банках розміщені до року. НБУ кредитує банки під ОВДП, але ОВДП теж купуються за гроші вкладників», — пояснив суть проблеми «Мінфіну» голова правління Forward Bank Андрій Кисельов.
4. Від НБУ чекають зниження норм резервування за кредитними операціями в надії, що це активізує банківське кредитування.
«Більшість фінустанов зараз дуже активно працюють над відродженням внутрішньої інфраструктури корпоративного кредитування. Збільшується і апетит до ризику. Поки що це не відбивається на кредитному портфелі бізнесу загалом у системі. Але я впевнений, що у 2021-му він буде зростати», — зазначив у розмові з «Мінфіном» голова правління Кредитвест Банку Ігор Тихонов.
5. Банки просять не вводити 150%-е резервування за споживчими кредитами, про яке ходила маса чуток. Оскільки це може призвести до скорочення обсягів фінансування населення і споживання загалом.
6. Кредитори просять максимально спростити стягнення заборгованості за кредитами.
«Надати банкам можливість отримання виконавчого документа без звернення до суду. Третейське застереження, виконавчий документ, який клієнт підписує разом з договором або ін. Якщо договір посвідчений нотаріально і банк здійснив виконавчий напис у нотаріуса — виконавчий документ не повинен підлягати оскарженню в суді», — висловив побажання Андрій Кисельов.
Читайте також: Як виправити кредитну історію (відео)
7. Потрібні нові інструменти під запуск ринку землі, під яку збираються видавати банківські кредити.
«Банківська система потребує розробки додаткових норм, які допоможуть ефективному запуску кредитування під заставу землі з 1 липня 2021 року. Я б ще підкоригувала деякі питання фінансового моніторингу та підвищувала діджиталізацію», — сказала «Мінфіну» член наглядової ради Укрексімбанку Вікторія Страхова.
8. Максимально спростити використання електронного підпису при проведенні віддаленої ідентифікації банківських клієнтів (фіз- та юросіб).
Коментарі - 4
https://www.youtube.com/watch?v=GFLTE124AxI&feature=youtu.be
Подписывайтесь на youtube-канал «Минфин», оставляйте комментарии с вопросами под видео
% по вкладам в гривнах убыточный, всю доходность съедает девальвация.
Да с этих ''доходов'' еще НДФЛ платится.
Хотя уже пора на % по депозиту налоговый вычет давать.
Финмон лютует.
% по вкладам в валюте нулевой.
А как усилится карантин - банки снова перестанут выдавать валюту.
Будут придумывать всякие кретинские отговорки.
Так что, банки, ''давайте досвиданья'')
Про 600 000, КСУ сейчас ФГВФЛ отменит)