Нацбанк декілька разів повідомляв про ініціативу продавати на вторинному ринку військові облігації з власного портфелю, за якими передбачена плаваюча ставка. Чи варто очікувати на реалізацію цих планів, в інтерв'ю Інтерфакс-Україна розповів заступник голови НБУ Юрій Гелетій. «Мінфін» публікує ключові тези.
Якщо Україна отримає $38 млрд допомоги у 2023 році, друкувати гроші не доведеться
![Нацбанк декілька разів повідомляв про ініціативу продавати на вторинному ринку військові облігації з власного портфелю, за якими передбачена плаваюча ставка.](/img/2022/93828427/c380fe5214b4bd8783b2b00778f91c59.jpeg?1665665847)
Коли НБУ почне продавати ОВДП із плаваючою ставкою
Конкретних дат поки що ми не маємо. Якщо ми ухвалимо таке рішення, то будемо визначати час введення нового інструменту, ураховуючи ситуацію на фінансовому ринку та в економіці.
Ми обговорювали на Комітеті з питань монетарної політики, що вкрай важливо запропонувати ринку інструмент, який слугуватиме захистом для гривневих заощаджень. А також дозволить вилучити з банківської системи частину надлишкової ліквідності, яка тисне на валютний ринок та генерує ризики для обмінного курсу. І по-третє, і це один із ключових елементів, який сприятиме посиленню монетарної трансмісії.
Станом на сьогодні не можу сказати зі стовідсотковою впевненістю, що ми впровадимо цей інструмент. Трансмісія триває, ми спостерігаємо за ситуацією на валютному ринку, та разом із тим детально аналізуємо і потенційну користь, і можливі мінуси такого кроку.
Ми обговорюємо питання функціонування внутрішнього боргового ринку з Мінфіном, нам важливо наблизити наші позиції. Для НБУ, насамперед, важливо забезпечити ефективну монетарну трансмісію.
Державні кредитні програми
Якщо говорити про ефективність програми підтримки «5−7−9», то за період дії воєнного стану на початок жовтня укладено понад 13 тис. кредитних договорів на загальну суму 53 млрд грн. Із них левова частка (21 млрд грн) — це кредити аграріям, сільгоспвиробникам для проведення посівної, 5 млрд грн — це рефінансування попередньо отриманих кредитів. Тобто програма працює, уряд її модернізує, зокрема, наприкінці липня дозволив банкам збільшувати розмір відсоткової ставки, але не більше, ніж до 20%.
Що важливо в цих програмах? Щоб був фінансовий ресурс для їх функціонування. Я впевнений, що в «5−7−9» надходитиме фінансовий ресурс. Там були певні затримки, але фінансування компенсації надається. Потрібно забезпечити ритмічність, щоб не було пауз.
У проєкті державного бюджету на 2023 рік на забезпечення функціонування Фонду розвитку підприємництва закладено 16 млрд грн. Це нам говорить про важливість програми «5−7−9» для підтримання економіки та серйозність намірів уряду забезпечити її необхідним фінансовим ресурсом.
Читайте також: Банки зупиняють кредитування за програмою «5−7−9%» та іпотекою під 7%
Зараз нова ініціатива — це іпотека. Вона може мати позитивний ефект у поточних умовах об'єктивної відсутності ринкової іпотеки. Нещодавно прийнятий закон щодо питання майнових прав покращує ситуацію. Ми зараз підтягнемо нашу нормативну базу і дамо змогу враховувати майнові права в якості забезпечення з певним коефіцієнтом. Безумовно, кінцеву ефективність програми визначатиме рівень попиту. Я не впевнений, що цей рівень буде відразу великим. Але важливо, щоб ця програма була правильно побудована, щоб стати реально масовою. Ми на це розраховуємо і готові уряду допомагати.
Скільки Україна зможе залучити коштів у союзників
В проєкті бюджету закладено $38 млрд допомоги. Ми сподіваємося, і навіть впевнені в цьому, що міжнародні партнери продовжуватимуть підтримувати нашу державу в нашій боротьбі з тиранією. Для того, щоб цю суму отримати, вкрай важливим є активний діалог із нашими партнерами.
Ми цінуємо $19,8 млрд, які отримали протягом поточного року. Ми очікуємо ще на понад $11 млрд до кінця року. Можливо, частина перейде на наступний рік. Але враховуючи макрофінансову допомогу від ЄС, підняте у Конгресі США питання про виділення додаткових ресурсів для України, у тому числі на забезпечення фіскальної стійкості, очікуємо значні обсяги міжнародної допомоги до кінця року.
Чи доведеться наступного року застосовувати емісійне фінансування бюджету залежатиме: перше — від фінального тексту бюджету, друге — від обсягів міжнародної допомоги. $38 млрд — непроста і надзвичайно амбітна задача. І справді, якщо Україна отримає ці кошти, потреба в емісійному фінансуванні може не знадобитися.
Читайте також: Як купити ОВДП в «Дії»: «Мінфін» особисто перевірив, як працює новий сервіс
Важливо, щоб ця допомога, з урахуванням досвіду цього року, надходила ритмічно. Ви знаєте, що є певні обмеження з її використання. Якщо допомога буде отримана у зазначених обсягах, я сподіваюся, що ми досягнемо нашої цілі, яку поділяє з нами Міністерство фінансів, уряд — це припинення емісійного фінансування дефіциту бюджету.
Коментарі - 8
Вопрос в другом, что Бюджет 2023 уже предусматривает печать новой гривны, даже если нам пришлют $38 млрд. Просто дефицит бюджета там примерно $4 млрд в месяц или $48 млрд. На $10 млрд. планируется уже печать гривны. Однако и это оптимизм.
Оставим сложности Байдена провести чек через Палату Представителей после выборов, как и сложности Еврокомиссии протолкнуть через Совет Е С выплаты. Однако там обещано $36 млрд. Окей, даже $38 с каким еще минитраншем МВФ
Проблема в том, что у нас начались удары по инфраструктуре. Если с холодами нам вынесут отопление и энергоснабжение новой волной ударов, то налоги собирать не получится вообще. Бизнес весь встанет. При этом потребуются внеплановые расходы на ремонт инфраструктуры хотя бы, чтобы был свет иногда. Такой сценарий сразу создает нам дефицит бюджета скорее ближе к $10 млрд. в месяц.
По факту основной минус нашего планирования, что нет «Плана Б» на такой крайне вероятный сценарий. Мы можем оказаться в нем уже в ноябре, а что делать кроме как «идите покупайте буржуйки» население не сообщается.